ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 95, 2000-03-06 13:00

דוד טל: אני פותח עכשיו באופן רשמי את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, כשעל סדר היום דוח העוני - -

אברהם-בייגה שוחט: למה?

דוד טל: הנושא היה דוח העוני - -

אברהם-בייגה שוחט: לא הודיעו לי.

דוד טל: עוני ואבטלה.

דוד טל: אם התכוננת רק לנושא האבטלה, אני אדבר על העוני ואתה על האבטלה.

דוד טל: כפי שאמרתי אדוני השר, אנחנו מבקשים לשמוע מה הממשלה מתכוונת לעשות או מה היא עשתה מאז פרסום דוח העוני ועד היום כדי לקדם את השכבות החלשות בציבור הישראלי.

אברהם-בייגה שוחט: קודם כל, באמת חשבתי שבגלל חשיבות הנושאים, בישיבה הזאת יהיו יותר חברי כנסת של הוועדה.

אברהם-בייגה שוחט: אמנם זו ישיבה קצרה של שעה כפי שקבעת, אבל ראיתי בה הזדמנות לדבר גם עם חברי הכנסת.

אברהם-בייגה שוחט: זה גם לגיטימי להביא אורחים לישיבות ועדה, אבל אם הכוונה היא להיפגש עם אנשים, יש לי הזדמנויות רבות - גם היום - לדבר עם קבוצות גדולות של אנשים על המצוקה ועל כל מה שכרוך בה.

אברהם-בייגה שוחט: לצערי הרב, העובדה שמלבדך יש רק עוד שני חברי כנסת אולי מעידה על משהו – שלחברי הוועדה בוודאי במליאה ובהזדמנויות שונות יש ביקורת גדולה ויש מה לומר, אבל אני חושב שמן הראוי היה שהם יבואו וישמעו גם מה לי יש להגיד ואיך אנחנו רואים את הדברים.

אברהם-בייגה שוחט: אני מניח שהדיון שלי מלווה דיון שהיה עם שר העבודה והרווחה קודם לכן.

אברהם-בייגה שוחט: שר העבודה והרווחה הוא שמפרסם את דוח הביטוח הלאומי.

אברהם-בייגה שוחט: הנתונים ידועים לו.

אברהם-בייגה שוחט: המוסד לביטוח לאומי הוא המוסד שהסדר תשלומי ההעברה שלו מיועד לשפר את מצבן של האוכלוסיות היותר חלשות.

אברהם-בייגה שוחט: למוסד לביטוח לאומי יש תקציב של קרוב ל-37 מיליארד שקל שמוצא כמעט כולו לצרכים חברתיים, כי אם כבר מגדירים מובטלים כצרכים חברתיים, אז בוודאי זה כולל קצבאות ילדים, קשישים, נכים, נפגעי תאונות עבודה וכל מה שכרוך בתשלומי העברה שמנסים לאזן קצת את התמונה בחברה הישראלית.

אברהם-בייגה שוחט: אני מניח שהוא היה פה כבר, שכן הוא הגיש את הדוח.

אברהם-בייגה שוחט: בוודאי היה פה דיון, שכן אני לא מעלה על דעתי שלא היה דיון עם שר העבודה והרווחה שהוא האחראי על כל העניין.

דוד טל: אדוני השר, לא היה דיון עם שר העבודה והרווחה לפני שאדוני הגיע לכאן.

דוד טל: התקיים דיון עם שר העבודה והרווחה כשהוא הציג את תקציב משרדו ותו לא.

דוד טל: שר האוצר אברהם-בייגה שוחט: הפרסום של דוח העוני היה אחרי התקציב.

ברכה ארג'ואני: אדוני השר, הביטוח הלאומי מבצע מדיניות ממשלה.

אברהם-בייגה שוחט: אם כך, אני מאד מצטער לשמוע שלאחר פרסום דוח העוני שר העבודה והרווחה לא היה כאן, שכן הוא מופקד על הדוח והוא מופקד על הביטוח הלאומי.

אברהם-בייגה שוחט: בוודאי היה לו מה להגיד.

אברהם-בייגה שוחט: אני יודע שיש לו גם הצעות כאלה ואחרות.

אברהם-בייגה שוחט: אני מניח שבמהלך הזמן הוא יוזמן.

נסים זאב: הוא מחכה להבטחות משר האוצר.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להתחיל במשהו בנושא האבטלה והתעסוקה, ולאחר מכן אני אבקש לומר כמה מילים על העוני, על הגדרותיו, על כל הבעיות שכרוכות בעניין הזה, איך החברה הישראלית מתנהלת ומה הדברים שאפשר לעשות ושאי אפשר לעשות.

איוב קרא: שר האוצר, אני מבקש בהזדמנות זו להתייחס ל-300,000 מקומות עבודה שהבטחתם.

איוב קרא: איפה עומדת ההבטחה?

איוב קרא: כמה מקומות עבודה יצרתם עד עכשיו?

דוד טל: חבר הכנסת זאב, האם גם אתה רוצה שהשר יתייחס למשהו ספציפי?

דוד טל: אני לא רוצה שיפריעו לשר בהמשך.

נסים זאב: אני רוצה להתייחס בעיקר לילדים הרעבים.

נסים זאב: לפי הנתונים, מספר הילדים הרעבים עלה באופן מאד משמעותי.

נסים זאב: איך אנחנו בולמים את התופעה הזאת?

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להתחיל בנושא התעסוקה והאבטלה.

אברהם-בייגה שוחט: חבר הכנסת קרא, מהדברים שתשמע ממני גם תקבל תשובה מלאה ורחבה לשאלה שלך.

אברהם-בייגה שוחט: במשק הישראלי יש היום בערך 9% בלתי מועסקים, כאשר המספר הזה הוא מספר גדול שכולל בערך 210,000 אנשים מתוך כוח העבודה.

אברהם-בייגה שוחט: התוצאה של שיעור האבטלה ניתנה לאחר בדיקה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שעושה סקר כמעט כל חודש וקובעת את הדברים.

אברהם-בייגה שוחט: הדרך היחידה להתגבר על בעיית האבטלה, או כדי להוריד את שיעור האבטלה, היא על ידי כך שבמשק הישראלי יתרחש – ויש לנו מספר סימנים חיוביים לכך שמיד אציין אותם – תהליך של צמיחה, כלומר: תהיה יותר פעילות כלכלית וייווצרו יותר מקומות עבודה.

אברהם-בייגה שוחט: אין דרך אחרת לעשות את זה, ומי שרוצה את ההוכחה, יכול להסתכל אחורה לא רחוק.

אברהם-בייגה שוחט: בסך הכל שמונה שנים אחורה, כאשר בשנת 1992 שיעור האבטלה היה גבוה יותר - 11.5%, ביולי 1992 קרה דבר, היתה מערכת בחירות ונכנסה ממשלה חדשה.

אברהם-בייגה שוחט: במשך ארבע שנים עד יולי 1996 ירד מספר המובטלים מ-11.5% ל-6%, כמעט לחצי.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להזכיר שכל זה קרה תוך כדי גידול גדול מאד באוכלוסייה, שכן זו גם היתה תקופה שמספר העולים שהצטרף לשוק העבודה היה גדול מאד.

אברהם-בייגה שוחט: הדרך האמיתית היחידה שבה אפשר להגיע למצב שבו נתחיל להרגיש שיש ירידה בשיעורי האבטלה היא במצב של צמיחה של המשק, וזאת הדרך שהוכחה בין השנים 1992 ל-1996.

אברהם-בייגה שוחט: כמובן שאפשר לעשות איזשהו טיפול נקודתי בצורה כזאת או אחרת, אבל בגדול זאת התשובה שצריכה להינתן.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להזכיר גם לחבר הכנסת שמשיעור אבטלה של 6% שהיה בחודש יוני 1996 אנחנו הגענו ל-9% בסוף שנת 1999, כלומר: עלייה של 50% במספר המובטלים.

איוב קרא: אתה זורק פה נתונים.

איוב קרא: אנחנו לא יודעים מה האמת בהם ומה ההשלכות שלהם.

איוב קרא: אנחנו שאלנו לגבי 300,000 מקומות עבודה.

אברהם-בייגה שוחט: אתה תקבל תשובה, אני רק מסביר לך.

איוב קרא: מה שהיה – היה.

אברהם-בייגה שוחט: לא, "מה שהיה – היה" זה לא מספיק, כי מה שהיה הוא חשוב מאד.

אברהם-בייגה שוחט: חבר הכנסת קרא, זה לא יעזור לך, אתה תשמע את האמת.

אברהם-בייגה שוחט: האם היא לא נעימה לך?

אברהם-בייגה שוחט: אתה תואיל להקשיב ולא תגיד לי מה להגיד.

איוב קרא: אתה מכהן כשר האוצר כבר שנה, אז תגיד איפה יש שיפור.

אברהם-בייגה שוחט: תן לי לדבר, ואתה תשמע את דבריי למרות כל אי הנעימות.

אברהם-בייגה שוחט: משנת 1996 עד 1999 עלה שיעור האבטלה מ-6% ל-9%, ומספר המובטלים עלה בכמה עשרות אלפים.

אברהם-בייגה שוחט: כדי לאמת את זה צריך לעשות רק דבר אחד פשוט, וזה לקרוא את הפרסומים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

דוד טל: אדוני שר האוצר, אני חושב שכולנו מכירים את העבר.

איוב קרא: אדוני היושב ראש, החליפו ממשלה בישראל בגלל ההבטחה לספק 300,000 מקומות עבודה חדשים.

איוב קרא: שמשון בונקר: בלי היסטוריה.

אברהם-בייגה שוחט: אל תגיד לי בלי היסטוריה.

אברהם-בייגה שוחט: שמשון בונקר: אנחנו חלק מההיסטוריה.

איוב קרא: תגיד דברים חדשים, מה עשתה הממשלה הזו?

נסים זאב: אני מבקש שתסביר ממה נבע הגידול באבטלה משנת 1996 ל-1999.

אברהם-בייגה שוחט: הגידול באבטלה נבע מהעובדה שלא היתה צמיחה במשק, ואנחנו יודעים את המספרים.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו הגענו ל-2% צמיחה בשנת 1999, מספר שנדמה לי שלא היה למעלה מ-13 או 14 שנים.

אברהם-בייגה שוחט: כאשר הצמיחה היא פחות ממספר האנשים שמצטרף לשוק העבודה, חלק מהאנשים לא מוצא תעסוקה ומקבל דמי אבטלה.

אברהם-בייגה שוחט: יש תופעה נוספת, ולשמחתי הרבה סוף כל סוף אושר בוועדת הכספים עניין הטיפול בעובדים הזרים.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו חושבים שמספר העובדים הזרים במדינת ישראל הוא גדול מדי.

נסים זאב: האם המספר שציינת כולל את העובדים הזרים?

אברהם-בייגה שוחט: לא, העובדים הזרים לוקחים מקומות עבודה.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו צריכים לעשות פעולה.

איוב קרא: אגב, מי שדאג לעובדים הזרים היה שר האוצר בשנת 1995.

אברהם-בייגה שוחט: לכן זאת התמונה.

אברהם-בייגה שוחט: איפה אנחנו עומדים?

אברהם-בייגה שוחט: כל מדיניות הממשלה היא בכיוון – וזאת מטרתנו – של חידוש הצמיחה במשק הישראלי.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו אומרים שאם יהיה חידוש צמיחה במשק הישראלי, משמעות העניין יותר מקומות עבודה.

דוד טל: אדוני השר, לאן מופנים פרות הצמיחה?

אברהם-בייגה שוחט: יש פרסום שאני לא מציע לשמוח כתוצאה ממנו יותר מדי ולהגיד שאנחנו כבר בטוחים ב-100% שהכיוון הוא הכיוון שרצינו, אבל גם הנחת היסוד שלנו לתקציב היתה הנחת יסוד לצמיחה מסוימת, ויש הרבה מאד מומחים שטוענים שהיא תהיה יותר גדולה.

אברהם-בייגה שוחט: אם לוקחים את הפרסום האחרון של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אוקטובר-נובמבר-דצמבר 1999, קרי: הרבעון האחרון של שנת 1999, אנחנו רואים שם שלוש תופעות משמחות.

אברהם-בייגה שוחט: אבל אני חוזר ואומר שזה רבעון אחד, וצריך להתייחס לזה בזהירות מרובה.

אברהם-בייגה שוחט: אם המגמה הזאת תימשך, אנחנו בהחלט נמצאים בכיוון חיובי.

אברהם-בייגה שוחט: מה הראו המספרים?

אברהם-בייגה שוחט: אל"ף - הם הראו צמיחה גדולה מאד, יותר ממה שחשבנו שתהיה, וכפי שאמרתי, צמיחה גדולה יוצרת מקומות עבודה.

אברהם-בייגה שוחט: בי"ת – לראשונה אחרי שלוש שנים, לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, היתה ירידה מסוימת, לא גדולה, במספר הבלתי מועסקים, מ-9.1% ל-8.9%.

אברהם-בייגה שוחט: אבל מה שיותר חשוב זה שהמגמה השתנתה.

אברהם-בייגה שוחט: במקום לגדול כל רבעון במשך שלוש שנים רבעון אחרי רבעון עד שזה עלה מ-6% ל-9%, פעם ראשונה הכיוון השתנה והמספר נהיה יותר קטן.

אברהם-בייגה שוחט: לפי אותו פרסום ברבעון הזה – והפרסום הוא במספרים ולא באחוזים – מספר האנשים החדשים שנקלטו בשוק העבודה הוא 40,000 איש, כאשר חלק גדול מאד נקלט במקצועות השירותים והתיירות.

דוד טל: אבל אדוני השר, צריך לשים את הדברים על השולחן, 40,000 מקומות העבודה – ויש המציגים אפילו את המספר 60,000 – הם פועל יוצא של הפעילות במשק.

דוד טל: אף גורם חיצוני של ממשלה או שר לא גרם לכך, אלא זה באופן קבוע.

אברהם-בייגה שוחט: אתה טועה, כי אם זה היה ככה באופן קבוע, האבטלה לא היתה עולה מ-6% ל-9%.

דוד טל: העלייה מ-6% ל-9% נובעת מכך שאנחנו "מוציאים" הרבה עבודות לארצות הברית וסוגרים פה את תעשיית הטקסטיל הכבדה.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה לחזור ולהסביר לך, אם המשק צומח - משמעות העניין שיש מקומות עבודה.

אבי עובדיה: אז איך לאבא לארבעה ילדים אין תקרה מעל ראשו?

אבי עובדיה: על מה אתם מדברים?

אברהם-בייגה שוחט: אם התשובה לא טובה, אני נורא מצטער.

אבי עובדיה: אולי שר האוצר יגיד איך מטפלים בעובדים הזרים?

אבי עובדיה: משטרת ישראל לא מטפלת בזה.

יעקב ליצמן: דווקא בקטע הזה כן טיפלו.

אבי עובדיה: משטרת ישראל לא מטפלת בזה, ואף אחד לא מטפל בזה.

אברהם-בייגה שוחט: בקש מהיושב ראש שיזמין הנה את שר העבודה והרווחה כי זה באחריותו.

אבי עובדיה: אתה מקודם הזכרת את העובדים הזרים.

אבי עובדיה: כל יום נכנסים 1,200 עובדים זרים.

אבי עובדיה: מי מטפל בהם?

אברהם-בייגה שוחט: ובכן אדוני היושב ראש, אני חושב שהדברים שאמרתי בנושא התעסוקה ברורים לחלוטין.

אברהם-בייגה שוחט: 40,000 איש שהצטרפו לשוק העבודה ברבעון האחרון הורידו את שיעור האבטלה.

אברהם-בייגה שוחט: אם רוצים לקיים דיון אמיתי בעניין, מאה אחוז.

אברהם-בייגה שוחט: אם בשנה הבאה המדיניות שלנו באמת תצליח ויהיו 3%-3.5% צמיחה - -

ברכה ארג'ואני: עד שנה הבאה, אנשים ימותו מרעב.

יהודה אלוש: לכם יש עבודה ומשכורת, אבל לנו אין.

אברהם-בייגה שוחט: יהודה אלוש, יש לך עבודה ומשכורת.

שמשון בונקר: אנחנו עמדנו בצמתים בשבילכם.

שמשון בונקר: היום אתם בשלטון ואנחנו בזבל.

שמשון בונקר: אתם נבחרנו בזכותנו, והיום אתה לא מסתכל על אלה שבחרו בכם, אז אנחנו נתראה בבחירות הבאות.

שמשון בונקר: כמו שעליתם ככה תיפלו.

איוב קרא: הוא יאכיל אתכם מהסטטיסטיקה, עם המספרים הם ילכו למכולת.

איוב קרא: אני רוצה שיגיד כמה אנשים ייכנסו למעגל העבודה בשנה הזאת.

נסים זאב: אני מבקש שהשר יתייחס לטענה שהצמיחה התחילה רק היום בעשירון העליון והפער הולך וגדל.

אברהם-בייגה שוחט: מייד ידובר על העוני ותוסבר הנקודה.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה לסיים את עניין התעסוקה, אם באמת הצמיחה תהיה כפי שאנחנו מניחים וכפי שיש אינדיקציות ראשונות, יהיו גם 300,000 מקומות עבודה תוך ארבע שנים, כי בקצב כזה של צמיחה ייווצרו מקומות עבודה.

דוד טל: בלי לקחת בחשבון את ה-45,000 האלה?

אברהם-בייגה שוחט: הרי על מה אנחנו מדברים?

איוב קרא: על מקומות עבודה חדשים.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו מדברים על יצירת 300,000 מקומות עבודה במשק הישראלי במשך ארבע שנים כדי ששיעור האבטלה יירד חזרה מ-9% ל-6% או ל-7%.

איוב קרא: שיעור האבטלה עלה.

אברהם-בייגה שוחט: קרא את הפרסום, אז אתה תראה ששיעור האבטלה ירד.

ברכה ארג'ואני: הפרסום לא משנה את המציאות.

אברהם-בייגה שוחט: הבנתי, הפרסום לא משנה.

אברהם-בייגה שוחט: .. אדוני היושב ראש, זאת התשובה.

אברהם-בייגה שוחט: אם מישהו חושב שיש מעשה קסם אחר, הוא מפזר אשליות.

אברהם-בייגה שוחט: אפשר לשמוע את הדברים ואפשר לא לשמוע אותם.

אברהם-בייגה שוחט: זה מה שיש לי להגיד בנושא התעסוקה.

דוד טל: האם אתה רוצה לומר משהו בנושא העוני?

דוד טל: יהודה אלוש: אני יכול לדבר על העוני יותר טוב משר האוצר, כי הוא לא נמצא במצב שלי.

דוד טל: אני רוצה לשאול אותך אדוני שר האוצר של מדינת ישראל מה אתה אומר לאישה שנאלצת לזרוק את הילד שלה לפח על רקע של מצב כלכלי?

דוד טל: מה אתה אומר על כך ש-100 זוגות צעירים פולשים לדירות, בגלל שאין להם פתרון דיור?

דוד טל: מה אתה אומר על כך שהמדינה ממליצה לזוגות להתפרק ולהתגרש על מנת לטפל בהם ולהקל עליהם?

דוד טל: אני רוצה לשמוע מה אתה אומר לאנשים האלה ולמשפחות האלה.

שמשון בונקר: שר האוצר אמר ששיעור האבטלה ירד.

שמשון בונקר: אומר לך למה הוא ירד, כי אלה שהיו מובטלים והלכו להכשרה מקצועית הורידו את שיעור האבטלה, אבל כאשר הם יחזרו למעגל האבטלה תראה ששיעור האבטלה עלה.

שמשון בונקר: שר האוצר לא יכול להסביר, אבל אני יכול להסביר.

שמשון בונקר: אני מובטל, האם אתה יכול להסביר לי על העוני שאני נמצא בו?

שמשון בונקר: אני מובטל ואני עני.

שמשון בונקר: אני אבא לארבעה ילדים קטנים.

שמשון בונקר: הילדה הגדולה שלי בת שש והקטנה בת שנתיים.

שמשון בונקר: האם מישהו יכול לתת לי תשובה קונקרטית מהיום למחר ולא מהיום לעוד שנה?

שמשון בונקר: אני חושב שהדברים שאמרת הם דמגוגיה.

שמשון בונקר: אנחנו עמדנו בצמתים כדי שאתם תהיו בשלטון.

שמשון בונקר: אתה אמרת שיהודה אלוש עובד, והוא לא עובד.

שמשון בונקר: אתם הזנחתם אותנו.

שמשון בונקר: אנחנו רוצים פתרון קונקרטי למובטלים.

שמשון בונקר: נמצאים פה לא רק מובטלים, אלא גם רעבים ואנשים בעלי עוני תרבותי.

שמשון בונקר: תתחילו להתייחס אלינו במקום לדאוג לעשירון העליון.

שמשון בונקר: אתם דואגים למגזר של העשירים.

יאיר פרץ: ש"ס תגיש הצעה לסדר.

שמשון בונקר: אתם מש"ס תתחילו לעשות למעננו.

שמשון בונקר: מה שאנחנו אומרים לא פוטר אתכם.

יעקב ליצמן: אני רוצה לציין שתי נקודות.

יעקב ליצמן: אל"ף - גם כחבר ועדת הכספים אני חייב להגיד שדווקא בנושא של העובדים הזרים משרד האוצר טיפל בזה עד כדי כך שהיו חברים שחשבו שהטיפול הוא מרחיק לכת מדי.

יעקב ליצמן: אישרנו את זה, ולדעתי החמירו בעניין.

יעקב ליצמן: הגבילו כל מיני הגבלות על עובדים זרים.

יעקב ליצמן: פעם העסקת עובדים זרים היתה זולה, והיום היא לא כדאית.

יעקב ליצמן: יותר כדאי להחזיק עובדים מקומיים מאשר להביא עובדים זרים.

יעקב ליצמן: עד כמה שאני זוכר, זה צריך להיות ביולי 2000.

חיים כץ: האם ביולי 2000 ייכנסו תקנות מחמירות לגבי עובדים זרים?

יעקב ליצמן: כן.

יעקב ליצמן: לדעתי צריך לעשות שני דברים.

יעקב ליצמן: היום יש יהודים טובים בחוץ לארץ שיש להם הרבה כסף והנדל"ן שם מרקיע שחקים.

יעקב ליצמן: אפשר לעניין הרבה משקיעים זרים בחוץ לארץ.

יעקב ליצמן: לדעתי, לא השכילו לעשות זאת עד היום.

יעקב ליצמן: בי"ת, אני אומר שבאופן זמני צריך להעלות את קצבאות הילדים.

יעקב ליצמן: מדובר לא רק על משפחות עם ילד אחד, אלא יש משפחות ברוכות ילדים.

יעקב ליצמן: צריך להעלות את הקצבאות ולתת כל מיני הטבות למשפחות שהן ברוכות ילדים.

חיים כץ: אני חושב שהבעיה יותר חמורה ממה שהיא נראית.

חיים כץ: אם כמו שאתה אומר נכנסים למעגל העבודה – ואני מקבל את מה שאתה אומר, שיש 50,000 עובדים חדשים בשנה – ואם אנחנו יוצרים פיקציה של הורדת כמות המובטלים על ידי הכשרה מקצועית - -

מומי דהן: פעם אחת אפשר - -

חיים כץ: מאה אחוז, פעם אחת לאורך טווח.

חיים כץ: אם לא נספור את אלה שהולכים להכשרה מקצועית, נדע לפחות את הבעיה.

חיים כץ: בהכשרה מקצועית מאפשרים ללמוד חצי שנה עד שמונה חודשים ואחרי זה יש חזרה למעגל המובטלים.

חיים כץ: לפחות נדע איפה הבעיה ומה היא האמת.

יעקב ליצמן: אין לך אפילו סקר.

יעקב ליצמן: הסקר הזה משנת 1998.

איוב קרא: אדוני שר האוצר, זה נכון שבממשלה הקודמת שהיית בה שר היתה ממשלת אחדות - -

אברהם-בייגה שוחט: לא, תודה לאל לא היתה ממשלת אחדות.

איוב קרא: סליחה, בממשלה שאתה היית בה שר האוצר אני יכול להגיד דברים טובים, ואני לא מתבייש לומר זאת.

איוב קרא: הבעיה החלה כשאישרת לעובדים הזרים להיכנס למדינה הזאת על חשבון עובדים מישראל.

דוד טל: זאת אורה נמיר אישרה את זה.

איוב קרא: אני רוצה להראות לכם שכתוב פה שב"צים" אנשי הצוות יהיו, ככל האפשר, ישראלים בכלי שיט.

איוב קרא: מה שקורה היום בפועל בכלי שיט זה שהישראלים הם במיעוט וכולם עובדים זרים.

דוד טל: אבל זה הסדר שהוא עשה בהסכם עם הספנים ועם המלחים.

דוד טל: אבי עובדיה: חבר הכנסת קרא, תגיד ליושב ראש שמשרד התחבורה נותן 35,000,000 שקל לספנות הישראלית בתנאי שיפוטרו הישראלים וייקחו את העובדים הזרים.

דוד טל: יש מסמכים שמוכיחים את זה.

דוד טל: זה הסכם שהמזכירות אישרה.

שמעון שלוסמן: מה עשו עם קרנות הפנסיה?

איוב קרא: היום לא צריך לדבר על כך שיש 40,000 או 45,000 עובדים חדשים במשק, אלא לשאול האם אותם 45,000 מקומות עבודה חדשים נוצרו על ידי הממשלה הנוכחית.

דוד טל: לא.

איוב קרא: אני יודע שלא, אני רוצה ששר האוצר יגיד את זה.

איוב קרא: הממשלה הקודמת לא היתה טובה.

איוב קרא: מה לעשות, היא לא היתה טובה.

איוב קרא: באתם ולקחתם את השלטון כי הבטחתם ליצור 300,000 מקומות עבודה, אז אני רוצה לדעת איזה מפעלים הוקמו במצפה רמון ובטירה.

איוב קרא: דווח לוועדה איזה דברים חדשים הממשלה הזאת עשתה כדי שהיא תדווח בסוף השנה על 100,000 מקומות עבודה חדשים.

איוב קרא: זה מה שאנחנו רוצים לשמוע.

גנדי ריגר: כל הזמן אנחנו חוזרים לטיפול הנקודתי.

גנדי ריגר: מה שחשוב היום זה לבנות תכנית ממשלתית.

גנדי ריגר: צריכה להיות תכנית ממשלתית ולא טיפול נקודתי.

ברברה סבירסקי: אני רוצה להמשיך את אותו קו.

ברברה סבירסקי: אני רוצה להגיד קודם כל מה אני מציעה לא לעשות ומה אני מציעה כן לעשות.

ברברה סבירסקי: לא לעשות – להפסיק לעשות דברים שלא פועלים, להפסיק לפגוע במובטלים על ידי קיפוח זמן של דמי האבטלה וקיצור הסכום.

ברברה סבירסקי: זה מצליח מבחינת ההגדרה, כי אז נותנים פחות ביטוח לאומי, אבל זה לא פותר את בעיית האבטלה.

ברברה סבירסקי: שניים – לא לקבל את תכנית התעשיינים למיגור האבטלה, זאת אומרת: מה עשינו בעבר?

ברברה סבירסקי: בעבר נתנו כ-80 מיליארד שקל שיפוי למעסיקים, וזה לא עזר הרבה להוריד את שיעור האבטלה.

ברברה סבירסקי: אנחנו נמצאים אחרי התקופה של שיפוי של 80 מיליארד שקל, ואנחנו עדיין בבעיה גדולה של שיעור אבטלה גבוה.

ברברה סבירסקי: לא צריך ללכת על פתרונות שהלכנו עליהם בעבר שלא פעלו.

ברברה סבירסקי: אם מדברים על הכשרה מקצועית, יש צורך בהשלמת הכנסה והשכלה.

ברברה סבירסקי: גם בעיירות הפיתוח, גם בשכונות וגם ביישובים הערביים יש הרבה אנשים, ביניהם הרבה נשים, שלא יכולות להיכנס לשוק העבודה כי אין להן כישורים.

עסאם מח'ול: אפילו לא לשוק המובטלים.

ברברה סבירסקי: והן נידונות למפעלי טקסטיל שנפתחים למשך שנתיים, סוגרים אותם וחוזר חלילה.

ברברה סבירסקי: כולנו מכירים את הסיפור.

ברברה סבירסקי: אם הממשלה הזאת רוצה פתרון לטווח ארוך, זה הפתרון של השלמת השכלה.

ברברה סבירסקי: זה פתרון שעולה כסף, כבר יודעים איך לעשות את זה וצריך לתקציב את זה.

יהושע שם-טוב: העבודה הזרה חונקת, הורגת וגומרת אותנו.

יהושע שם-טוב: חייבים לחוקק חוקים כדי להפסיק את העבודה הזרה הזאת.

יהושע שם-טוב: צריך לפצל את שכר המינימום כך שבעבודות פיסיות קשות יקבלו שכר מינימום שיהיה גבוה לפחות ב-50% יותר משכר המינימום הרגיל.

יהושע שם-טוב: כשאנחנו נפסיק את העבודה הזרה, הבחורים הצעירים יוכלו ללכת לעבוד בעבודות הפיסיות הקשות ויוכלו להרוויח 7,000-8,000 שקל ולפנות עבודות פיסיות קלות למבוגרים יותר.

יהושע שם-טוב: כתוצאה מכך המבוגרים ייקלטו בעבודה, ייחסך כסף רב של תשלומי אבטלה והבטחת הכנסה, מה שיוכל להביא גם להוזלת מחירי הדירות ב-20%-30%, כשהיום גובים מסים על סך רבע ממחיר הדירות כדי לממן את המובטלים.

יהושע שם-טוב: בסופו של דבר, העבודה הזרה גורמת למחירי דירות יקרים, היא גורמת לצעירים להפסיד הכנסות ב-50% והיא גורמת למבוגרים להיות מובטלים.

יהושע שם-טוב: צריך להרחיק את העבודה הזרה מהארץ על ידי חקיקת חוקים מתאימים ולחוקק חוק שאנשים שבאים לכאן ממדינות העולם השלישי יהיו צריכים להפקיד 3,000 דולר שייפדו אם לא יעזבו את הארץ תוך חודש.

יהושע שם-טוב: כל יום אחרי מועד זה הם יפסידו 100 דולר וכך הם לא יבואו לפה יותר.

דוד טל: מר אבי עובדיה, אני מבקש שתעשה זאת בקצרה בצורה מכובדת.

אבי עובדיה: אי אפשר לדבר על העוני בקצרה.

דוד טל: אז באריכות, אבל בצורה מכובדת.

אבי עובדיה: אני רוצה לפנות לוועדה.

אבי עובדיה: לשר האוצר אני לא רוצה לפנות, כי ממנו לא תבוא הישועה.

אבי עובדיה: יש לנו שר אוצר שדואג לעשירים במדינה.

אבי עובדיה: יש במדינה אפרטהייד כלכלי.

אבי עובדיה: תקציב המדינה האחרון שהתקבל בממשלה - וחלק גדול מחברי הכנסת שיושבים כאן

אבי עובדיה: הצביע גם בעדו - כולל גזרות רק על החלשים: על המובטלים ועל החולים.

אבי עובדיה: לא רוצים להעלות שכר מינימום ומעלים את המחירים של הלחם.

אבי עובדיה: מה עוד לא היה במדינה?

אבי עובדיה: ועדה ועוד ועדה ועוד שנה ועוד שנה.

אבי עובדיה: לפני שנה התארחתי בוועדה הזאת.

אבי עובדיה: אתם זרעתם את הזרעים של הפורענות במדינת ישראל.

אבי עובדיה: אני לא נותן יותר משנה או שנה וחצי עד שהמובטלים יתחילו להרגיש את הגזירות של סעיפים 2 ו-3 בתקציב המדינה; שנה וחצי לא תהיה להם עבודה והם יילכו למכולת לרשום חצי לחם ויתחילו לאכול אנשים במדינה הזאת.

אבי עובדיה: המדינה הזאת תבער.

אבי עובדיה: כדאי שתתחילו לתקן את הדברים הבוערים.

שמשון בונקר: הוא אומר דברים שצריך לקחת אותם לתשומת לבנו.

דוד טל: אני אפילו מסכים עם חלק מהדברים שלו.

עסאם מח'ול: קודם כל, אני רוצה להעיר לנציג הליכוד - שאיננו כאן - שטען שהמדיניות שאותה מציג היום שר האוצר היא מדיניות גרועה כיוון שהיא המשך מדיניות של הממשלה הקודמת.

עסאם מח'ול: אני חושב שגם לנציג הליכוד אין מה להתרברב בעניין הזה, אלא הוא צריך לבקש מחילה וסליחה.

עסאם מח'ול: אתם דיברתם הרבה על העובדים הזרים.

עסאם מח'ול: אני רוצה לומר לכם שלעובדים הזרים אין כוח כדי להוות איום.

עסאם מח'ול: למי שיש כוח להוות איום זה לאותם בעלי עסקים ואותם בעלי הון שרוצים לנצל את העובדים הזרים כי הם מרוויחים מהם יותר.

שמשון בונקר: ומי מאפשר להם לעשות את זה?

שמשון בונקר: הממשלה מכניסה אותם.

ברכה ארג'ואני: שהממשלה לא תאפשר להם להיכנס.

עסאם מח'ול: אל תקנו את הלוקש הזה.

עסאם מח'ול: האזרחים רואים את המובטל הרוסי נגדם.

עסאם מח'ול: היהודים רואים את הערבים נגדם.

עסאם מח'ול: הישראלים רואים את העובדים הזרים נגדם.

עסאם מח'ול: המדיניות הזאת היא גרועה, מכיוון שהיא מנהלת גם שוק עבדים בדמות העובדים הזרים.

שמשון בונקר: שישוו את שכר העובדים הזרים לשכר העובדים הישראלים.

שמשון בונקר: את זה אתם לא עושים.

עסאם מח'ול: אני אומר שהמדיניות הזאת גרועה, מכיוון שהיא כאילו מטפלת באבטלה, אבל היא לא מטפלת באבטלה.

עסאם מח'ול: היא מקצרת את הזכאות של המובטלים ועושה סרבנים מלאכותיים.

עסאם מח'ול: אני מכיר את זה מלשכת התעסוקה.

עסאם מח'ול: גם בקרב קורבנות האבטלה יש אפליה לרעה.

עסאם מח'ול: יש כאלה שלא מצליחים לקבל את הפריבילגיה להיות מובטלים.

עסאם מח'ול: הייתי באום אל-פחם בסניף ביטוח לאומי.

עסאם מח'ול: על 90,000 תושבים יש עובד אחד שמקבל אותם.

עסאם מח'ול: מתעללים בקורבנות האבטלה והעוני.

יהושע שם-טוב: קורבנות האפרטהייד.

עסאם מח'ול: צריך לתת תשובה מעשית ותכנית פעולה לאומית כוללת.

עסאם מח'ול: רוצים תשובות לשאלה איזה פתרון נותנים לבעיית התעסוקה באופקים ובאום אל-פחם.

עסאם מח'ול: משה לביא: מי שמעיין בסקירות השנתיות של הביטוח הלאומי, רואה ששליש מהאוכלוסייה של הסובלים מעוני כוללת משפחות ברוכות ילדים.

עסאם מח'ול: הפתרון הוא בידי הממשלה.

עסאם מח'ול: קצבאות הילדים בשנת 1975 נקבעו על כ-5% מהשכר הממוצע, וזה נשחק משנה לשנה, ואין מי שירים את קולו ויאמר: מה עושים פה?

עסאם מח'ול: הרי לא נותנים את זה במתנה, זה בא במקום הזיכויים והניכויים שמגיעים בכל מדינות העולם.

עסאם מח'ול: לצערי הרב, ממשיכים בדרך הזאת.

עסאם מח'ול: בחודש שעבר כל הקצבאות עודכנו ב-6.1% וקצבת הילדים רק ב-1.3%.

דוד טל: צריך להיות תיקון בחקיקה כדי שזה יוצמד לשכר הממוצע במשק ולא למדד.

משה לביא: נכון, אבל מה קורה?

משה לביא: לא קם אף חבר כנסת או שר שיהיה פטרון של המשפחות.

משה לביא: חוק חינוך חובה חינם הוא רק על הנייר.

משה לביא: מי נפגע הכי הרבה?

משה לביא: אותן משפחות שצריכות לשלם דמי אגרה ושירותים, וכל זה בסכום הקטן שהן מקבלות.

משה לביא: אני מצפה שלאחד מחברי הכנסת יהיה השכל הבריא לקום ולהגיש הצעת חוק, כי הממשלה לא מתכוונת לעשות את זה.

משה לביא: יותר מזה, היתה רזרבה גדולה בענף ילדים והעבירו אותה בלי שאף אחד יודע.

חיים כץ: העבירו את זה לאבטלה, למה אף אחד לא יודע?

חיים כץ: הלכנו על זה לבג"צ.

משה לביא: לפני כן היה פיקוח ציבורי, דאגו להזיז הצידה את הפיקוח הציבורי כדי שלא יתערב הרבה ועשו מה שרצו.

משה לביא: במועצת המוסד היו נציגי ציבור שביצעו פיקוח.

משה לביא: דאגו באיזה תרגיל מחוכם להזיז אותם הצידה.

משה לביא: אנחנו פונים פה בבקשה לתקן את העוול הזה, כי זו גזלת העני.

משה לביא: אני מקווה ששר האוצר יאזין לדברים האלה ויבצע את התיקון בצורה המהירה ביותר.

חיים כץ: הוא הגיש הצעת חוק בחוק ההסדרים נגדך.

דוד טל: דוקטור דהן, בבקשה.

ברכה ארג'ואני: למה אתה לא מאפשר לי לשאול אותו שאלה?

דוד טל: נשאלו הרבה שאלות, וצריכות להיות התייחסויות לדברים שהועלו כאן.

דוד טל: אני יכול לתת לכולכם לדבר, אבל שר האוצר יעזוב בעוד עשר דקות ולא יהיה לכם אל מי לדבר.

דוד טל: ברכה ארג'ואני: אבל אני רוצה שהוא יתייחס לשאלה שלי.

דוד טל: אני מציע שזאת תהיה השאלה האחרונה.

ברכה ארג'ואני: שמי ברכה ארג'ואני.

ברכה ארג'ואני: אני יושבת ראש הארגון לזכויות הדיור ואני מהקואליציה הארצית למשפחות חד-הוריות בישראל.

ברכה ארג'ואני: מאד מדאיג אותי כל הנושא של העוני והאבטלה לא פחות מכל אלה שיושבים בחדר, אבל במיוחד כאשר אני יודעת שיש לנו משפחות שהן גם מובטלות, גם לא מוצאות תעסוקה, גם מתעללים בהן בלשכות התעסוקה וגם צריכות לשלם שכר דירה מאד גבוה בשוק החופשי או משכנתא, דבר שאינו ביכולתן הכלכלית מכיוון שמה שהן תקבלנה גם בתור הבטחת הכנסה או דמי אבטלה לא יהיה מספיק.

ברכה ארג'ואני: יש גם מגמה של הבנקים לזרוק אנשים מהרחובות, ואף אחד לא אומר להפסיק את המאפיה הזאת.

ברכה ארג'ואני: אדוני השר, עדיין לא שמעתי ממך או משום שר אחר בממשלה הזאת איך אתם מתכוונים באמת לטפל לא רק בנושא של העוני והאבטלה – עוני ואבטלה הולכים יחד עם הנושא של דיור וקורת גג לילדים.

ברכה ארג'ואני: אם אין קורת גג לילדים, אין חינוך ואין תרבות.

ברכה ארג'ואני: אתם מועכים את הכבוד העצמי שלנו ואת החירות של כל משפחה, במיוחד של המשפחות החד-הוריות שעוברות התעללות במדינה הזאת.

ברכה ארג'ואני: עד מתי?

ברכה ארג'ואני: מה אתה מציע לנו ואיך אפשר לבוא ולהתדיין אתכם כנציגי שטח שמטפלים בבעיות האלה יום-יום?

ברכה ארג'ואני: יש לנו למעלה מ-10,000 של משפחות מכל רחבי הארץ.

דוד טל: דוקטור דהן ישיב.

ברכה ארג'ואני: לא, אבל אני רוצה שהוא ישיב, כי הוא ראש הממשלה בפועל.

ברכה ארג'ואני: כל הזמן אומרים "האוצר מתנגד".

שמשון בונקר: הכסף אצלו ביד, רק הוא יכול לתת תשובה למובטלים.

שמשון בונקר: אחרי הפגישה הזאת אחזור הביתה, ומה אומר לאישה?

מזל דנרו: ההרגשה הכללית שאתם נותנים פה היא שפעם בארבע שנים כל ה"קירות" מדברים אלינו, ואנחנו מדברים במשך ארבע שנים לקירות.

מזל דנרו: אנחנו לא רוצים לדבר לקירות, אלא רוצים שיהיה לכם אכפת מאתנו.

מזל דנרו: כאילו לכם לא אכפת מאתנו וכאילו הכל עובר לכם ליד האוזניים.

מזל דנרו: חשוב לנו שתגיבו על הדברים שאנחנו אומרים ושנראה שאכפת לכם.

דוד טל: אם תתנו להם את הזמן, הם יגיבו.

שמשון בונקר: המדינה היא שלנו והאוצר הוא שלנו, לא עושים לנו טובה.

שמשון בונקר: הכל שלנו.

שמשון בונקר: מזל דנרו: אנחנו רוצים שתענו לנו עכשיו וכרגע, ולא עוד שנה.

ברכה ארג'ואני: שר האוצר הוא ראש הממשלה בפועל.

דוד טל: גם הוא יתייחס לזה וגם דוקטור דהן.

דוד טל: גברת ברכה ארג'ואני, אני רק יכול לומר לך שיש הצעת חוק שכנראה תעלה ביום רביעי הקרוב, שפריסת המשכנתאות תהיה יותר גדולה עבור אדם ששכרו נמוך.

ברכה ארג'ואני: אבל זה לא מספיק.

ברכה ארג'ואני: השקלים נשחקים והמשכורת נשחקת.

מקסים לוי: האבטלה לא נולדה היום, אלא כאשר היתה הפרטה ולא נתנו תשומת לב לבני עיירות הפיתוח, כאשר חיסלו מפעלים של שנות החמישים, כאשר האבות האלה עסקו בטקסטיל והרוויחו שכר של 2,500 שקל לחודש וניסו לקיים את אותן משפחות.

מקסים לוי: הם לא יכלו להעניק לאותן משפחות את החינוך שהיום אנחנו מדברים עליו.

מקסים לוי: אבל כעת, כאשר הממשלה קמה ומחסלת את כל המפעלים שהעסיקו רבבות ואלפים בלי לתת תשובה - -

איוב קרא: בגלל זה הפסקת לתמוך בה.

שמשון בונקר: אף אחד לא תמך באף אחד, אתם עושים הצגות בכנסת ועכשיו אחד מפיל את התיק על השני?

שמשון בונקר: אנחנו לא חוזרים לבית עם לחם.

מקסים לוי: מחסלים אזורי תעשייה מדימונה ועד קריית שמונה ולא חושבים מה קורה עם המובטלים האלה, עם הילדים האלה ועם המשפחות האלה, מה עושים ואיך נערכים.

מקסים לוי: לא היתה שום היערכות וגם היום אין שום היערכות.

מקסים לוי: ערכתי אתמול סיור עם חברי "ישראל אחת" ממנרה ועד נהריה.

מקסים לוי: הייתם צריכים לשמוע את האנשים מדברים, ואז הייתם מבינים שבכל הדיון הזה לא עושים דבר.

מקסים לוי: מה שצריך לעשות אולי זה להעתיק את אותם מפעלים ברשות הממשלה לאזור הפריפריה.

מקסים לוי: כבר התקבלה ההחלטה בשנה שעברה להעביר את תע"ש לבאר שבע.

מקסים לוי: עד היום הזה אפילו אחד לא נוקף אצבע.

מקסים לוי: הנתון הבסיסי שיש הוא ש-84% ממסיימי תואר ראשון לא נשארים בעיירות הפיתוח.

מקסים לוי: אין להם מה לעשות שם.

מקסים לוי: מישהו צריך להבין מה יכול לעשות אדם שאין לו מה לאכול.

מקסים לוי: מה זה דמי אבטלה?

מקסים לוי: דמי אבטלה נועדו כדי שאדם לא יגנוב וכדי שיהיה לו מה לאכול.

מקסים לוי: מי שרוצה למנוע בצורה כזאת או אחרת את דמי האבטלה, יגרום לאנשים לגנוב.

מקסים לוי: צריך להתאים את אותו מצב לנתון של היום.

מקסים לוי: מה קורה עם זוגות צעירים שלא יכולים לשלם משכנתאות?

מקסים לוי: הייתי בבתי משפט ואני מטפל בתיקים של אנשים שהבנקים ברשות הממשלה מוכרים את הדירות של זוגות צעירים.

מקסים לוי: אדם שעבד במפעל מסודר פוטר היום ולא יכול להחזיר משכנתא.

מקסים לוי: מה לעשות שאין לו עבודה?

מקסים לוי: מה הוא צריך לעשות?

מקסים לוי: למכור את ביתו ולהגיע לרחוב?

מקסים לוי: לכן צריך מדיניות של התאמה שרגישה לצרכים.

מקסים לוי: דברים נקודתיים לא יעזרו.

מקסים לוי: אני לא משער שבשמונה חודשים ניתן לפתור את כל הבעיות, אבל צריכה להיות גם חשיבה.

מקסים לוי: למשל בדוב"ב ובאביבים אנשים משלמים ארנונה על מקלט שמחייבים אותם לבנות.

מקסים לוי: זאת חוצפה לדרוש מאדם שלא בונים לו מקלט ציבורי, לבנות מקלט וגם לשלם ארנונה.

מקסים לוי: אדוני שר האוצר, צריך לשבת ולחשוב מה עושים.

מקסים לוי: צריך להבין שיש תבערה בקרב האנשים, ומי שלא מבין זאת, שייצא החוצה ויראה מה קורה בשטח.

אברהם-בייגה שוחט: הועלתה פה שורה של דברים, חלק בעיות כלליות וחלק בעיות יותר ספציפיות, כפי שגברת ארג'ואני העלתה בנושא של משפחות חד-הוריות.

אברהם-בייגה שוחט: בקשר לבעיה הכללית אני חוזר ואומר - ואני אגיד את זה עשר פעמים - הדרך היחידה שיימצאו יותר מקומות עבודה היא כפולה.

אברהם-בייגה שוחט: הזכרתי במשהו את נושא העובדים הזרים, שלפי הערכתי צריך לטפל בו בדרך מסוימת והיא תביא לצמצום מספר העובדים הזרים.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא מאמין שמספר העובדים הזרים יגיע לאפס.

אברהם-בייגה שוחט: גם מותר לי להגיד שלפי הערכתי חלק גדול מהמובטלים לא ייקח חלק מהעבודות שמבצעים העובדים הזרים.

אברהם-בייגה שוחט: יהושע שם-טוב: באיזה מחיר?

אברהם-בייגה שוחט: אני אומר את זה כעובדה, ואם אכן יקרה מה שאנחנו מקווים, תהיה לזה השפעה מאד מאד חיובית בתחום התעסוקה.

אברהם-בייגה שוחט: דובר פה על העוני.

אברהם-בייגה שוחט: אין ספק שמספר האנשים שנמצאים מתחת לקו העוני הוא מספר גדול מאד בחברה הישראלית.

אברהם-בייגה שוחט: גם אין ספק שחלק מהבעיה, ולא כולה, היא במבנה הדמוגרפי של מדינת ישראל, למשל: אנחנו יודעים ששתי הערים העניות ביותר בארץ הן ירושלים ובני ברק, ואנחנו גם יודעים למה, ואין לי שום טענה.

אברהם-בייגה שוחט: איך נבדק העוני?

אברהם-בייגה שוחט: העוני נבדק הכנסה אל מול הכנסה פר נפש, זאת אומרת:

אברהם-בייגה שוחט: אם יש מספר גדול של ילדים, ההכנסה לנפש היא שקובעת את העניין.

נסים זאב: אבל למה אין התייחסות לירושלים לפי האוכלוסייה ולפי רמת העוני ברמה של תקציב?

אברהם-בייגה שוחט: ירושלים מקבלת תקציב מיוחד.

אברהם-בייגה שוחט: למרות שיש בה מצוקות גדולות, יש בה אוכלוסייה חרדית עם הרבה מאד ילדים במספרים גדולים.

ברכה ארג'ואני: והרבה משפחות חד-הוריות.

אברהם-בייגה שוחט: יש בה אוכלוסייה ערבית גדולה מאד, וגם שם המצב הכלכלי לא טוב.

עסאם מח'ול: מה עושים כדי לשפר את זה?

אברהם-בייגה שוחט: צריך לטפל בעניין.

אברהם-בייגה שוחט: אני מאמין שבשני הנושאים הגדולים האלה יש דברים לטווח ארוך שהוזכרו פה כמה וכמה פעמים – הוזכרו פה עניין החינוך ועניין ההכשרה המקצועית, והממשלה כממשלה צריכה לעשות את המקסימום בעניין הזה – והדברים האחרים שהזכרתי הם פעילות כוללת במשק שמטבע הדברים תביא גם ליותר תעסוקה, וכאשר תהיה יותר תעסוקה, פחות אנשים יימצאו מתחת לקו העוני.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה לענות לעניין השיכון.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא מכיר באופן ספציפי את הנתונים ואת הפרטים, אבל לדעתי המדיניות של ממשלת ישראל צריכה להיות כזאת שהמערכת שתומכת בשיכון תאפשר לאוכלוסייה של משפחות חד-הוריות שלא יכולה להתמודד עם שכירת או קניית דירה, רכישת דירה עם החזר נמוך שיכול לעמוד ברמת ההכנסה שקיימת, או לחלופין בעזרה בשכר דירה.

אברהם-בייגה שוחט: לא הייתי רוצה שבמדינת ישראל יהיו מקרים שאנשים שהם ברמת הכנסה מאד נמוכה ובמצוקה קשה לא יוכלו לקבל עזרה בדיור.

שמשון בונקר: אפילו במצפה רמון אין לכם דיור ציבורי.

אברהם-בייגה שוחט: אני יודע.

אבי עובדיה: יש פה מפוטרים ממועצת שדרות.

שמשון בונקר: אני מדבר על מצפה רמון, לא על תל-אביב ולא ירושלים.

אבי עובדיה: יש פה 70 איש משדרות שעומדים לפטר אותם.

דוד טל: אני רוצה להעניק ליצחק מזרחי תעודת הוקרה על תרומתו האנושית וסיועו לאנשים במצוקה הרעבים ללחם.

דוד טל: חתום על זה יושב ראש הכנסת וגם יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

דוד טל: לסיכום אני רוצה לומר לשר האוצר שהדברים נאמרו כאן.

דוד טל: אני חושב שהדברים יצאו כאן מקירות ליבם של האנשים שנמצאים כאן.

דוד טל: אני רוצה לבקש משר האוצר לתת מענה לכל הדרישות שהוצגו כאן.

דוד טל: יש כאן מובטלים, ואני לא רוצה להשתמש במילים "רעבים ללחם", אבל הם נמצאים במצוקות גדולות וקשות, ואני מצפה שהממשלה הזאת תוציא מן הכוח אל הפועל את כל התכניות שיש לה, ובלבד שהאנשים האלה ימצאו איזשהו מזור לבעיותיהם.

דוד טל: תודה רבה, הישיבה נעולה.