ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 90, 2000-02-23 09:10

דוד טל: העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, בעניין האנטיביוטיקה בחלב "תנובה".

דוד טל: חלפו רק מספר ימים, והופיעה כתבה נוספת בעיתון בעניין של אנטיביוטיקה אצל מגדלי עופות.

דוד טל: על פי אותה כתבה בעצם לעופות מוזרקת אנטיביוטיקה ברמה ובכמות הרבה מעבר למה שמותר, ויש שם גם הסבר שזה מגיע אפילו לביצי העופות, ואנחנו אוכלים את זה, ובעצם נוצר איזה שהוא מצב שאנחנו "משביעים" את עצמנו עם אנטיביוטיקות.

דוד טל: עלול להיווצר מצב שהחוסן והחיסון של הגוף לא יעמדו מחר כנגד האנטיביוטיקה; או כל מיני מחלות זיהומיות אחרות, שנוצרים כל מיני זנים אחרים של וירוסים כאלה ואחרים, שהופכים להיות עמידים בפני האנטיביוטיקה, ולאחר מכן הגוף אולי לא מצליח לעמוד בזה.

דוד טל: אשר על כן מצאתי לנכון לדון בעניין הזה, ואני אומר שאני דן בעניין הזה בצורה הזהירה ביותר, משום שאני שם על כף המאזניים את האינטרס הציבורי של אזרחי מדינת ישראל לגבי בריאות העם מחד גיסא, ומאידך גיסא את אותו האינטרס הציבורי שלא להכניס אותם לפאניקה; אני חושב שיהיה טוב שאנחנו נדון בעניין הזה, וננסה להגיע לעובדות מה קרה בשטח, כדי לבחון ולראות גם מה משרד הבריאות עושה או אינו עושה בתחום הפיקוח הרפואי שהוא צריך לעשות, ואולי גם אם הוא עושה, אולי הוא אינו עושה די, ואנחנו צריכים להדק את הפיקוח על מוצרי מזון בסיסיים כגון המוצר הזה - החלב.

בריאן קזין: אחרי האירוע שפורסם בעיתון, הגענו למסקנה שלא יצא לשיווק מוצר, לא חלב ולא מוצר, שהייתה בו אנטיביוטיקה מעל לתקן המותר.

בריאן קזין: יצא במקרה חלב אחד עם אנטיביוטיקה מתחת לתקן, דבר שאיננו מקובל עלינו, למרות שלפי החוק היה תקין.

דוד טל: מטריד אותי.

בריאן קזין: בנוהלי עבודת "תנובה רחובות".

בריאן קזין: אני אומר בפירוש "תנובה רחובות" ולא "תנובה".

בריאן קזין: אחד הדברים, כדוגמה, למרות שמשנת 1999 אנחנו הכנסנו יחד עם שני הגופים האחרים, שהסידור החדש הזה אינו מופיע בנהלים שלהם.

בריאן קזין: אני חושב שזה דבר חמור ביותר.

בריאן קזין: הפיקוח שלנו בכל משך השנה מוכיח שהמוצר שיוצא, יוצא תקין.

בריאן קזין: צריך להבדיל בין סיכון לציבור, שאינו קיים, לבין העניין של אי התאמה לנהלים ונהלים לא מסודרים, ולכן מה שאנחנו עושים בשלב הזה, אנחנו עוברים על כל הנהלים של "תנובה רחובות" ומסמנים מה לא בסדר ומה כן בסדר.

בריאן קזין: אנחנו יושבים בשיתוף פעולה מלא עם מרכז "תנובה", כמעט יום יום אנו יושבים ביחד, ועוברים ביחד על העניין.

דוד טל: אותם.

דוד טל: זה שאני מקבל את איזו 9000 או איזו 9002 או אפילו איזו 9004, זה בסדר, זה אומר שיש כוונה אולי מוצהרת של המפעל שהוא רוצה להיכנס לסטנדרטים כאלה, אבל הוא יכול בהחלט שלא לעמוד בהם.

בריאן קזין: "תנובה רחובות" וכל המחלבות האחרות, צריכים לעבוד לפי זה.

בריאן קזין: ישנה מערכת בלינד-אין של דיווחים מהמפעל לגוף המפקח על כל חריג.

בריאן קזין: לצערנו הם אינם מבצעים את זה.

דוד טל: סומכים בעצם על המערכת שהיא תזין אתכם בדברים חריגים או לא חריגים, ויש פחות עבודה שלכם בתוך המערכת לראות מדגמית או יותר ממדגמית אם יש חריגים במערכת.

בריאן קזין: עובד, "תנובה רחובות" על הכוונת שלנו כבר

דוד טל: אומר שאני "מחפש" את "תנובה" ואני לא רוצה ש"תחפש" את "תנובה".

דוד טל: אני רוצה שתבדוק ש"תנובה" עובדת בסדר.

בריאן קזין: לעשות, אין צורך לבקר שם יותר מארבע-חמש פעמים בשנה.

בריאן קזין: יש אפילו ארצות שעושים את זה פעם בשלוש שנים.

בריאן קזין: הם בודקים פעם בשלוש שנים.

בריאן קזין: אנחנו אומרים שצריך לעשות את זה ארבע או חמש פעמים בשנה.

דוד טל: במדינת ישראל שמיוצרת שם.

דוד טל: זה לא עניין שיש לו כמה וכמה.

דוד טל: לו היה כל החלב של מדינת ישראל עובר שם.

בריאן קזין: חשש לכל מיני דברים.

בריאן קזין: אלה ארבעה אירועים שאנחנו בדקנו.

בריאן קזין: את כל ארבעת האירועים זה לקח מספר ימים לבדוק.

בריאן קזין: לכן אני לקחתי על עצמי, כאשר היה האירוע הזה, להצטרף לביקורת שהייתה עם דוקטור עופרה חבקין.

בריאן קזין: דוקטור עופרה חבקין אחראית על המחוז, והיא עשתה את הביקורת.

בריאן קזין: אני הגעתי למפעל, כי הייתה רשימה של נתונים של דברים שלא בסדר במפעל הזה.

בריאן קזין: הטענות שלנו זה בעיקר אי עדכון של הנהלים, אי התאמה בין הדיווחים המקומיים של המחלבה להנהלה, אי הוצאת מסקנות נכונות מהדיווחים בתוך ההנהלה וחוסר שיתוף פעולה עם שירות המזון הארצי.

אבשלום דולב: בירוקרטית, שהם אינם משתפים פעולה.

דוד טל: וזה מה שחשוב לי בוועדה הזאת - להגיע למסקנה אם יש או אין.

דוד טל: מוסד רפואי גדול שהזכרתי - שהוא היה כנראה מושבניק בעבר.

דוד טל: המנהל שסיפר לי על העניין של העופות, הוא מנהל מוסד, אמר לי שאתה אחד מבני הסמכא במדינת ישראל בכל העניין של מחלות זיהומיות.

דוד טל: אני מבקש שתסביר לוועדה מה יכול להיגרם כתוצאה מיתר אנטיביוטיקה או מזיהום כזה או זיהום אחר כמו הזיהום בסילו שהסתבר שהיה, או תולעים כאלה ואחרות, איזו השפעה נגזרת מהדבר הזה ויכולה להיות על בריאות הציבור?

ראול רז: אלא על הבעיה של שימוש מופרז ולא מוצדק באנטיביוטיקה שנעשה בארץ; והדבר הזה נעשה בשלושה מישורים.

ראול רז: זה נעשה במישור של מרפאות קופות החולים למיניהן או שירותי בריאות למיניהם, זה נעשה בבתי חולים, וזה נעשה גם בבעלי חיים, בחקלאות.

ראול רז: היום לכנסת, לדעתי היא כבר צעד חשוב.

ראול רז: זה צריך להיעשות ברמה הממלכתית.

ראול רז: כלומר, משרד הבריאות ביחד עם קופות החולים למיניהן צריכים לשבת.

ראול רז: אנחנו ופרופסור מחווין שפירא הצגנו תוכנית אופרטיבית – פיילוט כדי להוכיח שניתן על ידי מעורבות ישירה של גורמים מוסכמים בשטח, לעצור את הדבר הזה ואולי אפילו להחזיר חידקים שכבר היו עמידים לאנטיביוטיקה, להחזיר אותם עשר או עשרים שנה אחורה.

דוד טל: העיתונים שיכול להיווצר שם איזה שהוא זן של חידקים כאלה ואחרים, שאפילו יכולים לגרום לאישה מעוברת שתפיל את פרי בטנה.

גלית אבישי: עלולים להתפתח שם חידקים.

מחווין שפירא: אנטיביוטיקה.

מחווין שפירא: הסיפור של התפתחות חידקים הוא סיפור בינלאומי, זהו הסיפור הקשה ביותר של זיהומים במערב היום, וזה יקבע אם אנחנו יכולים להמשיך ברפואה מודרנית, בטיפולים של חולי סרטן, בהשתלות.

מחווין שפירא: כל זה ניתן היום לעשות כי אנחנו מסוגלים להתמודד עם חידקים.

מחווין שפירא: יחד עם זה, ההתפתחות של החידקים העמידים, היא בזיהומים הרגילים שכולנו בקהילה סובלים מהם, בדלקת אוזניים, בדלקת בשתן.

מחווין שפירא: אנחנו לא מדברים על איזה נגיף שהוא מאוד מוזר.

מחווין שפירא: אנחנו מדברים על מה שכולנו כאן וכל הילדים וכל הנכדים סובלים מזה יום יום.

מחווין שפירא: זה כבר בסכנה.

מחווין שפירא: זאת אומרת שהסכנה היא אדירה וזה הולך וגדל.

מחווין שפירא: בארצות הברית גם היום התחילו לנסות, עם תוכניות שהם מאוד דומות למה שאנחנו הצענו לפני כמה שנים, לנסות להתגבר.

מחווין שפירא: כפי שפרופסור רז אמר, זהו עניין ממלכתי.

מחווין שפירא: אנחנו צריכים לעבוד, לעבוד מהר.

בריאן קזין: הבריאות; הוא בידי משרד החקלאות.

בריאן קזין: לבין מועצת החלב.

דוד טל: פרופסור ראול רז וגם פרופסור מחווין שפירא?

בריאן קזין: הגורמים, בוודאי.

דוד טל: כרוך במשאבים, ואני שמח שזה רק עניין של להכניס את החינוך ואת המודעות ברופאים.

בריאן קזין: אדם, יש קונצנזוס, ואין חילוקי דעות.

בריאן קזין: בחלק החקלאי זה לא כל כך פשוט.

בריאן קזין: ישנם שם גם אינטרסים כלכליים שצריכים להביא אותם בחשבון.

דוד טל: הציבור ובריאות הציבור גוברות על כל

ליצמן: מהמפקח על המזון, שמה שעושים באירופה, שאסור להשתמש בסוג של אנטיביוטיקה בעופות, שיעשו גם כאן.

ליצמן: אני הגשתי את ההצעה לסדר היום ושמעתי את תשובת השר והסתפקתי בתשובה.

ליצמן: כי השר התרכז בעיקר בעניין "תנובה", אז מה שהיה הטיפול – טופל.

ליצמן: מה שהדליק אצלי אור אדום גם בעניין הזה ובצורה אחרת - אני לא שמעתי מהשר שיש חובת דיווח אם קורה איזה שהיא תקלה באיזה שהוא מפעל מזון או משהו אחר.

ליצמן: הוא אמר שהוא רוצה להכניס את זה בבקרה.

ליצמן: החל מהיום לדווח?

דוד טל: הבריאות אם לא נכון יהיה גם לבקש מבעל העניין, אלא שגם הפיקוח שלהם ייכנס יותר.

ליצמן: מפעל על כל מפגע.

דוד טל: אנחנו לא מתעסקים כרגע בלולים, אבל גם של כל המגדלים למיניהם, אינטרס עליון שלא תצא שום תקלה כזאת מתחת ידם, מפני שגם הם מבינים אחרי פרשת הסיליקון המפורסמת, שכל דבר שכזה גורם להם לנזקים עצומים.

דוד טל: אני מניח שהם מודעים לזה.

דוד טל: השאלה רק אם הייתה פה רשלנות כזאת או אחרת.

אבשלום דולב: בריאות הציבור והקפדה, במובן הזה אני רוצה להגיד לכם שאני כמעט שלושים שנה בתוך העסקים האלה.

אבשלום דולב: בשנת 1973, אילו הנחיות היו אז, ואילו הנחיות יש היום.

אבשלום דולב: כלומר, מה שהרופאים אמרו פה זה באמת, הטכנולוגיה ובכלל המודעות הציבורית עברו צעדי ענק לעומת מה שזה היה לפני עשרים וחמש שנה או שלושים שנה.

אבשלום דולב: מצד שני גם צריך להיזהר מאוד בכל התחומים של הרגישות הציבורית המובנת מיצירת פאניקה בעיקר באמצעות כתבות פופוליסטיות בעיתונים, שכל מה שמעניין זה רייטינג, למכור עיתונים.

אבשלום דולב: אנחנו מכירים את זה מכל הדברים.

אבשלום דולב: במזון - מה יותר רגיל מחלב, לתינוקות, מייד מרביצים לך כתבה, המכירות עולות.

אבשלום דולב: בין זה ובין המציאות לפעמים רב המרחק.

אבשלום דולב: אני מכיר את זה מהצד של היצרנים.

אבשלום דולב: מה שאני מבין פה, וגם אמרו אנשי משרד הבריאות, שבמקרים שנבדקו, בסופו של דבר בתהליך, יש גם תהליך פה בתרשים, ועוזרת הוועדה עשתה עבודת מחקר מסודרת, בסופו של דבר יש ניטרול.

אבשלום דולב: הבעיה היא שאין דיווחים למשרד הבריאות בצורה מסודרת, וב"תנובה רחובות" שכנראה חמישים אחוז מחלב השתייה עובר דרכה, לא דיווחו - מתוך שבעה מקרים - בחמישה מקרים למשרד הבריאות, ופה צריך להקפיד על נוהל; וצריך אולי להעיר למנהל הכללי של "תנובה" שיתחיל לעמוד בנהלים, כי פה החלופה של הפאניקה של בריאות הציבור היא בעייתית, והם חייבים להיות בזה מאה אחוזים.

אבשלום דולב: בעניין של בריאות ומזון אין תשעים אחוז - ואין אמרו, לא אמרו.

אריאלה רבדל-נדקוב: שתשעים אחוז מהחלב במשק נקלט ב"תנובה".

אריאלה רבדל-נדקוב: אחוז.

אריאלה רבדל-נדקוב: שבעים אחוז מהחלב שמשווק במשק, משווק על ידי "תנובה".

אריאלה רבדל-נדקוב: זה אומר ש"תנובה" היא אב ומופת למונופול במדינת ישראל.

אריאלה רבדל-נדקוב: אני רוצה להזכיר לחברי הכנסת שכשאין מונופול וישנה תחרות, אז אם אני שמעתי שפעם קרה משהו ב"תנובה" אז אני אחשוב שלוש פעמים לפני שאני אקנה עוד פעם חלב מ"תנובה", ואני אלך לקנות חלב מגורם אחר.

אריאלה רבדל-נדקוב: החלופה הזאת לצרכן הישראלי אינה קיימת.

אריאלה רבדל-נדקוב: לפיכך, חובתה של "תנובה" היא לא לעמוד בתשעים ותשעה אחוז בכללים ובנהלים ובאופן הפעולה שלה, אלא היא לעמוד במאה אחוזים, בגלל היותה מונופול כל כך כבד וקשה במשק.

אריאלה רבדל-נדקוב: שכחה כלום.

אריאלה רבדל-נדקוב: הצרכנים, ציבור חברי הכנסת, איך התוודענו לאנטיביוטיקה במחלבת רחובות?

אריאלה רבדל-נדקוב: משום שהמחלבה דיווחה למישהו?

אריאלה רבדל-נדקוב: לא.

אריאלה רבדל-נדקוב: משום שפוטרה עובדת וגילתה את הסיפור.

אריאלה רבדל-נדקוב: כך התוודענו לעניין.

אריאלה רבדל-נדקוב: זה אומר לך ש"תנובה" למדה משהו, או שזה אומר לך ש"תנובה" ממשיכה באותה דרך לא נאותה, לא ראויה לשום מפעל, בוודאי לא למפעל שהוא מונופול כמו "תנובה".

אריאלה רבדל-נדקוב: זה מה שאני רוצה שתביאו בחשבון, כי יש פה כן בעיה שהיא מאוד ספציפית שנקראת "תנובה".

אריאלה רבדל-נדקוב: ישנה בעיה של בריאות שהיא נכונה לכל הדברים.

אריאלה רבדל-נדקוב: אבל תיאר פה דוקטור בריאן קזין מערכת מאוד לא נכונה ולא בריאה של אי קיום נהלים, אי הפנמת נהלים, ואחר כך גם אי קיום הנהלים הקיימים של מונופול, אולי המונופול הכי כבד, שהוא גם מונופול שמתעסק לא בטלפון או לא בחשמל, אלא הוא מתעסק בבריאות ישירה נטו.

גלית אבישי: העיקריים בחלב הם האוכלוסייה הפגיעה שהיא ילדים.

גלית אבישי: זאת אוכלוסייה פגיעה בהחלט.

גלית אבישי: מדובר במוצר בסיסי שמצוי בכל בית, ואם על מוצר כזה אי אפשר לסמוך, וכשאנחנו מדברים גם על סכנה לבריאות, אין מדובר תמיד רק על סכנה מיידית.

גלית אבישי: גם סכנה לטווח רחוק-ארוך היא סכנה לציבור.

גלית אבישי: ישנם תהליכים שהתחילו להנהיג אותם באירופה, שהם תהליכים מאוד חשובים.

גלית אבישי: גם בצבא הנהיגו אותם, והם תהליכים מאוד חשובים שעברו על הצבא בשנים קודמות; והיום בצבא למשל בתחום העופות, אפשר לומר שכמעט אין עופות עם סלמונלה בצבא.

גלית אבישי: זה לא משווק כמו שזה משווק אצל כל אחד אצלנו במערכת האזרחית, ששם אחוז ניכר מהעופות מכילים את חידק הסלמונלה, ואילו בצבא חלק יחסית קטן מאוד של העופות מכילים את החידק הזה.

דוד טל: לנו כאן מה שלא התברר עד הרגע הזה, ואני שמח על כך שלא התברר, שבחלב "תנובה" יש אנטיביוטיקה בארבעים אחוז או חמישים אחוז יותר, וישנם שם כל מיני חידקים כאלה וכאלה, האם היית משקה את בנך או את תינוקך בחלב הזה?

דוד טל: בוודאי שלא.

אריאלה רבדל-נדקוב: לוקחת לו חלב סויה או הייתי לוקחת מטרנה עם הבעיות שלה, או סויה עם הגילויים החדשים?

אריאלה רבדל-נדקוב: אין לנו חלב אחר.

אריאלה רבדל-נדקוב: אומרת לך הגברת גלית אבישי בצורה מאוד נכונה, שהפאניקה הזאת היא זאת שיצרה את החשיפה.

אבשלום דולב: האחרון עברה את כל הגבולות וגורמת נזק לעניין.

אבשלום דולב: השאלה היא תמיד בין גישה מאוזנת לבין פאניקה של כל העיתונים.

דוד טל: ותמיד אנחנו נוטים, רוב חברי הכנסת, להאשים את התקשורת.

דוד טל: עצם העובדה שהתקשורת העלתה את זה על סדר היום, גם אם לא בצורה מדוייקת כזאת או אחרת, מפני שאנחנו פה שומעים דברים קצת שונים ממה שהתפרסם, או מה שנטה להכניס את האנשים לפאניקה, אני חושב שהיה תפקיד מכובד מאוד לתקשורת שהעלתה את העניין הזה והציפה אותו, ולכן אנחנו בעצם דנים בו.

דוד טל: גם חבר הכנסת אבשלום וילן אמר שבדברים האלה צריך להיות מאה אחוזים.

דוד טל: אין פשרות בדבר הזה, וצריך לדאוג לחובת דיווח נאותה וגם להקפדה יתרה.

איוב קרא: גם כשהייתי בכדורי וגם בכפר גלים.

איוב קרא: אני רוצה לומר שהפרסומים לפחות עשו לי הרגשה מאוד מוזרה.

איוב קרא: אנחנו יכולים לקבל מידע רק מעיתונות ומפרסומת בכל אמצעי תקשורת.

איוב קרא: אני חושב שהעניין הזה הוא מאוד מסוכן, מאוד שלילי, כשאתה חושב שילדים או תינוקות צריכים לקבל חלב עם אנטיביוטיקה, במקום לחשוב שכל בעל עסק, ואני לא מדבר רק על "תנובה", אני מדבר באופן כללי, יש לו אחריות אישית וגם פנימית, איך הוא יכול להרשות לעצמו לחשוב אם הוא ידע.

איוב קרא: אני מבין שפקידה היא זאת שחשפה את כל הפרשה הזאת.

איוב קרא: יכול להיות שצריך לחשוב היום ללכת לקראת פירוק המונופול הזה או לתת לאנשים תחרות בשוק בעניין הזה של החלב, ואני מבקש לקרוא לשר החקלאות ללכת ברוח הדברים האלה.

איוב קרא: הגיע הזמן שתהייה תחרות.

איוב קרא: משרד הבריאות הוא המפקח, והוא שולח רופאים לבדוק.

בריאן קזין: נכנס למחלבה.

בריאן קזין: אנחנו עוסקים בפיקוח על הצומח רק אחרי הקטיף.

בריאן קזין: הגידול וכל הקשור לחקלאות, זה משרד החקלאות.

אליעזר ניל"י: לדברים אחדים ולהביא את העובדות כפי שאנחנו, השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות, מכירים.

אליעזר ניל"י: אני רוצה למען הסדר הטוב להבהיר שבעניין של האנטיביוטיקה בחלב ישנם שני שותפים.

אליעזר ניל"י: ישנם השותפים - היצרנים עצמם, דהיינו המגדלים, משווקי החלב, וישנן המחלבות שמקבלות את התוצרת.

אליעזר ניל"י: במסגרת הפיקוח על האנטיביוטיקה, ואנטיביוטיקה צריך לדעת זה לא רק סוג מסויים של אנטיביוטיקה, זה מגוון רחב מאוד של תרופות שמצויות במשק החקלאי, ולצערי בחקלאות המודרנית בכל העולם, אני תכף אתייחס גם להערה שאמר דוקטור ראול רז ופרופסור מחווין שפירא, לגבי ארבעת התכשירים הרפואיים שנאסרו או אמורים להיות אסורים בקהילה האירופאית, והפיילוט בעניין הזה שעשו דנמרק ושבדיה, אני אתייחס לזה, והבעיה הזאת קיימת; משרד החקלאות מתחיל להתייחס אליה, וזה לא כל כך פשוט.

אבשלום דולב: לחליבה הוא אלף וחמש מאות אתרי חליבה.

אליעזר ניל"י: בדיקות אקראיות.

אליעזר ניל"י: חלק נבדקו פעמיים

אבשלום דולב: של מושבניקים.

אליעזר ניל"י: וחמישה משקים שנבדקו מתוך מיכל החליבה, רק באחד-עשר מקרים נמצאו חריגות.

אליעזר ניל"י: באחד-עשר מקרים שזה פחות מחצי אחוז.

אליעזר ניל"י: הייתי אומר שזאת תעודת כבוד לחקלאות הישראלית.

אליעזר ניל"י: שני החומרים שנמצאו, ונמצאו בסך הכל שני חומרים, פעם אחת זה היה חומר שאסור לשימוש במדינת ישראל; הוא נאסר על ידי משרד הבריאות, זה חומר שנקרא כלורון-פליקון, וכנראה הוברח מהרשות הפלשתינאית; ופעם שניה זה היה שימוש בחומר הדברה שמשמש להדברת פרעושים וכלבים, וחקלאי בתום לב השתמש בו בתוך הרפת, וזה הגיע לחלב.

דוד טל: אנטיביוטיקה בחלב, קראתי באיזה שהוא מקום בעיתון, אני רוצה להבין את זה פשוט, קראתי שאפשר לייצר מזה אבקת חלב.

דוד טל: אזי זה לא חוזר בחזרה לפרה שמקבלת את החלב הרזה הזה או את אבקת החלב הרזה?

אליעזר ניל"י: משרד הבריאות, כי זה נוגע לרמה בשערי המפעל, וזה האחריות של משרד הבריאות.

אליעזר ניל"י: קיימת האופציה הזאת, ואני בטוח שדוקטור בריאן קזין מכיר אותה, שברגע שמתגלית אנטיביוטיקה, ניתן לעשות מזה מזון לבעלי חיים, שוב פעם לא בכל המקרים, אבל זה ברמת ההסבר שדוקטור בריאן קזין מסר.

אליעזר ניל"י: טונות חזה הודו יוצא כל שנה לאירופה, סדר גודל של מאתיים ושמונים טונות כבד אווז יוצא כל שנה לאירופה; מוצרי עוף יוצאים לארצות הברית בצורת מוצרים שונים.

גלית אבישי: אלה הם הנתונים של משרד החקלאות.

גלית אבישי: אחוז הסלמונלה בעופות בגלל תהליך של בקרת קירור הוא גדול יותר.

גלית אבישי: לגבי צה"ל הנתונים שיש לנו הם ממר עמי סביס, שהיום הוא נשיא השופר-סל, שהוא כנראה ממלא את התפקיד קצת יותר מאוחר ממה שאתה מילאת בעבר, והוא טוען לאיזו שהיא בקרת איכות שצה"ל מחוייב לה היום, שהורידה בצורה קיצונית מאוד את אחוז הסלמונלה בעופות, וזה בגלל ההבחנה בין שני תהליכים.

גלית אבישי: השלב הראשון שאותו אתה בודק ועליו אתה אחראי-

אבשלום דולב: הבעיה.

אבשלום דולב: הבעיה היא בדרך כלל באותם "קטעים" שאינם מבוקרים, והם לב העניין.

גלית אבישי: שהיא שונה מזו שאתה מדבר עליה.

דוד טל: אבקת חלב, אותה השאלה שהפניתי לנציג

בריאן קזין: אמר כרגע בעניין של הפיקוח על העופות שזה מאה אחוזים נכון, זה התחיל בעצם מהגילוי שלנו של נוכחות של אנטיביוטיקה באותם עופות שאנחנו העברנו אליהם, והם באמת טיפלו בזה.

בריאן קזין: אנחנו דאגנו שתהייה פעולה כזאת.

אבשלום דולב: מועצת החלב היא גוף שמאחד בתוכו את הממשלה, את החקלאים, את יצרני החלב ואת המחלבות.

אבשלום דולב: לכן אתם שומעים כל הזמן שאנחנו עובדים בתיאום פעולה מלא, לא רק בתחום של ההסכמות, אלא גם בתחום של המימון, והמימון הוא מאוד כבד.

אבשלום דולב: הסקר שהציג פה דוקטור אליעזר ניל"י ממומן על ידי מועצת החלב, ביוזמת מועצת החלב.

אבשלום דולב: בסופו של דבר תמיד הצרכן שרוצה איכות משלם בעדה.

אבשלום דולב: אנחנו עושים עוד סקר אחד מאוד חשוב שדוקטור אליעזר ניל"י לא הזכיר, והוא הסקר של "הפרה המשוגעת" בישראל.

אבשלום דולב: זאת מחלה שהטרידה את אירופה - ובישראל התוצאות הם אפס.

אבשלום דולב: אין בישראל "פרה משוגעת".

אבשלום דולב: זה חשוב לדעת, במדינות אירופה שכל כך הזכירו אותן, שם העניין בעייתי.

דוד טל: החקלאים מאשר פה?

אבשלום דולב: חקלאים, זה מראה שבישראל מקפידים יותר על בריאות הציבור, בגלל שאנחנו עוד מדינה עם משק חלב בתחילת דרכו, ואנחנו מודעים לעניין.

אבשלום דולב: לכן בישראל מבחינה זו, אנחנו מקפידים הרבה יותר, ואני חושב שגם התוצאות כתוצאה מההקפדה טובות יותר.

אבשלום דולב: אנחנו מדי חודש, בהסדר עם משרד הבריאות, שהוא הסדר שהגענו אליו רק לפני ארבעה חודשים.

אבשלום דולב: כל חלב שמתגלה בו חשש לאנטיביוטיקה בבדיקה המהירה בפתח המחלבה, מושמד באתר השמדה רשמי של מדינת ישראל.

אבשלום דולב: "יתרוצץ" במערכת.

אבשלום דולב: קרה בעבר שחלב כזה אומנם לא הגיע למחלבה, אבל הגיע לכל מיני מקומות אחרים, כי הוא חזר לחקלאי.

אבשלום דולב: את התהליך הזה הפסקנו.

אבשלום דולב: בעניין הזה אני אתייחס אחר כך לאיזו נקודה.

אבשלום דולב: אני חושב שהתהליך הזה הוא מאוד מאוד חיובי.

אבשלום דולב: כל סילו של חלב במחלבה שהתגלה בו מעל הרמה המרבית המותרת, מושמד על ידי מועצת החלב, או שהופכים אותו למוצר לבעלי חיים בהתאם לאישורים של משרד הבריאות.

אבשלום דולב: כלומר, שגם במחלבה כאשר בכל זאת עבר את הסף ונכנס חלב פגום, אם מתברר שהסילו פגום, משמידים גם אותו.

אבשלום דולב: מאתיים אלף ליטר להשמיד, אני לא רוצה לומר לכם כמה כסף זה עולה, הדברים האלה הם מאוד יקרים.

אבשלום דולב: לשם האילוסטרציה, אני ביקשתי שיעשו לי איזו שהיא השוואה מהי רמת הסף שאותה בודקים באותו חלב?

אבשלום דולב: למה זה שווה במונחים שלי ושלך?

אבשלום דולב: אני לוקח כדור מוקסיפן, למה זה שווה?

אבשלום דולב: והנה התברר לי הדבר הבא: בדיקת הסף, קרי חלב, שנמצא פגום בסילו של מאתיים אלף ליטר, וכשבדקו את רמת האנטיביוטיקה ואמרו שהוא פגום, הרמה הזאת של האנטיביוטיקה שווה לסדר גודל של כדור מוקסיפן אחד למאתיים אלף ליטר.

אבשלום דולב: זה כל הסיפור.

אבשלום דולב: אומר אחרת, יתרה מכך, אם חלב כזה ייצרך על ידי צרכן ישראלי, וצרכן ישראלי ממוצע צורך חמישים וחמישה ליטר חלב שתייה בשנה, אם הוא יצרוך את החלב הזה, הרי שהוא יצטרך כדי להגיע לצריכה של כדור מוקסיפן אחד, לחיות ארבעת אלפים שנה.

אבשלום דולב: מועצת החלב הפעילה תקנון שקיבלתם אותו.

אבשלום דולב: התקנון הזה קונס חקלאי שהביא אנטיביוטיקה למחלבה קנסות כבדים מאוד.

אבשלום דולב: שנתפס - קודם כל חלב שנתפס בכניסה למחלבה, מושמד.

אבשלום דולב: זאת אומרת שהקנס לחקלאי הוא שהשמידו לו את כל החלב.

אבשלום דולב: שמשמידים לו את החלב.

אבשלום דולב: כבד.

אבשלום דולב: אבל אם החלב עבר את שערי המחלבה ונכנס ופגע, יש פה פרוצדורה בדיוק איך קונסים אותו, ויתרה מכך הוא חייב אחר כך את כל החלב שלו להוביל בתא נפרד לאורך תקופה של חודש ימים, כדי שלא יתערבב עם חלב אחר, וכדי שנוכל לעקוב אחרי זה שהוא חוזר למסלול התקין.

דוד טל: "תנובה"?

אבשלום דולב: פה גם המנהלת הטכנולוגית הראשית של

אבשלום דולב: פה מכל שלוש המחלבות הטכנולוגים

חווה סרנגה: "טרה" משווקת חלב.

אריאלה רבדל-נדקוב: אבשלום דולב ששמונים ואחד אחוז מהחלב הנקלט במדינת ישראל, מגיעים ל"תנובה", נקלטים על ידי "תנובה".

אריאלה רבדל-נדקוב: זה מה שאני אמרתי, ואמרתי ששבעים אחוז מהחלב שמיוצר במדינת ישראל, משווקים על ידי "תנובה".

אריאלה רבדל-נדקוב: כלומר שיש מעט מאוד חלופות לצרכן הישראלי.

חווה סרנגה: ידי קרוב לשלושים בעלי בית, רפתנים לשעבר משנות השלושים, ואין לה שום קשר ל"תנובה".

חווה סרנגה: והוא רק עלה פה על הפרק עם כל הבעיות של החלב של רחובות.

חווה סרנגה: נבדקו על ידי המהנדס המחוזי, מר יגאל פרידמן.

חווה סרנגה: לא נמצאה שום חריגה.

חווה סרנגה: "טרה" מדווחת גם לפי בקשה וגם בצורה יזומה על כל תקלה או בעיה.

חווה סרנגה: דוגמה קטנה.

חווה סרנגה: אזי כל היצרנים נבדקים לנוכחות האנטיביוטיקה, וגם המכלית.

חווה סרנגה: במידה שנמצאת אנטיביוטיקה במכלית, אתה תמיד יודע מי היצרן.

חווה סרנגה: אזי כל הכמות נשפכת.

חווה סרנגה: אלה כמויות שאני לפעמים מסתכלת ואומרת: איך הוא עומד בזה?

חווה סרנגה: שפכו לו עשרת אלפים שקל, איך הוא עומד בזה?

חווה סרנגה: זה רווח של כל החודש.

חווה סרנגה: ועדיין ממשיכים להגיע באמת בכמויות מאוד מאוד מזעריות.

חווה סרנגה: כמות החריגים היא באמת זעומה במספרים, אחוז מאוד מאוד נמוך.

חווה סרנגה: אבל למה זה קורה?

חווה סרנגה: זה קורה פשוט כי הראש של החקלאי 'אולי הם לא יתפסו', ותמיד ישנו הסיפור הווייטנאמי לא ידע, הווייטנאמי שפך.

חווה סרנגה: אני חושב שאין היום בעיה שהיצרן לא ישפוך אנטיביוטיקה.

חווה סרנגה: על כל טיובה של אנטיביוטיקה כתוב 'לא לחלוב את הפרה לאחר שלושה ימים'.

חווה סרנגה: הם יודעים, הם מכירים, הם מבינים את זה.

חווה סרנגה: אזי אולי מר אבשלום דולב צריך להגדיל באמת את הקנס?

חווה סרנגה: מה שקורה היום שהמחלבה צריכה לבוא ולהגיד: למה יש אנטיביוטיקה?

חווה סרנגה: אבל בעצם נורא פשוט ונורא קל לסגור את העניין הזה דרך היצרנים.

זאב פקובסקי: את כל האירוע.

זאב פקובסקי: "תנובה" לקחה גורם חיצוני שבדק את האירוע.

זאב פקובסקי: הגורם הזה לקח תחתיו מספר גורמים מקצועיים בתחומים שונים.

זאב פקובסקי: את התחום המקצועי ייצגה דוקטור אירית וייזר, מנהלת המכון למיקרוביולוגיה של מזון בחיפה, מכון ידוע ומוכר בארץ בכל תחום המזון.

זאב פקובסקי: ההמלצות שנמצאות באותו תקנון של מועצת החלב שחולק לכם, מבוססות למעשה על עבודה ראשונית שעשתה "תנובה", ואשר המועצה או כלל הטכנולוגים במועצה בוועדה הטכנולוגית אימצו את אותן שיטות מתקדמות שהונהגו ב"תנובה".

זאב פקובסקי: "מחלבות "תנובה" נמצאות ברשימת החברות המחמירות ביותר בבדיקת חלב גולמי, כאשר תדירות הבדיקות המתבצעות במחלבות, היא מן הגבוהות בעולם, יחד עם הולנד ונורבגיה.

זאב פקובסקי: דוגמאות החלב המגיעות למחלבה נבדקות ברמת התא וברמת הסילו.

זאב פקובסקי: זוהי שיטת הבקרה המחמירה ביותר בעולם המשלבת את שתי השיטות.

תמר גוז'נסקי: שום דבר רע.

תמר גוז'נסקי: מה הדבר הזה?

אריאלה רבדל-נדקוב: נציג משרד הבריאות ישנה סתירה מהותית.

אריאלה רבדל-נדקוב: בריאן קזין בקפידה רבה.

זאב פקובסקי: של הפדרציה הבינלאומית לחלב, מה נעשה במדינות אירופה שבהן הבדיקה היא ברמת היצרן, בדיקה אקראית, בעוד בארצות הברית ישנה בדיקה שונה לחלוטין - השיטה שלנו משלבת את שתי השיטות גם יחד.

זאב פקובסקי: זו השיטה המחמירה ביותר שקיימת היום בעולם המערבי.

נסים זאב: היו ממצאים או לא היו ממצאים?

נסים זאב: אם היו ממצאים, צריכים לתקן אותם.

נסים זאב: בזה אין ספק.

נסים זאב: אם לא היו ממצאים, הוועדה הזאת צריכה להודיע ברבים שלא היה ולא נברא.

נסים זאב: לא היו ממצאים כאלה שיכלו לגרום לאיזה שהוא נזק לבריאות הציבור.

נסים זאב: זה חייב להיאמר כמו שיש פרסום.

נסים זאב: הייתי רוצה התייחסות לגבי הפיסטור, רמת הפיסטור, רמת הטמפרטורה שהיא מאוד גבולית, ואינני מבין למה אי אפשר לפסטר בטמפרטורה יותר גבוהה, שיש על זה השלכות לגבי הריונות או לידות.

נסים זאב: רב.

נסים זאב: נאמר שפה יש הפסדים.

נסים זאב: גם העניין של חידקים, מעבר לאנטיביוטיקה.

נסים זאב: יש פה ממצא של חידקים.

נסים זאב: לא שמעתי התייחסות.

תמר גוז'נסקי: מוקסיפן, היה מקומם.

תמר גוז'נסקי: נדמה לי שאדוני איננו רופא.

תמר גוז'נסקי: לכן בתור מי שאיננו רופא, אני מציעה שלא תדבר על מוקסיפן ועל כל מיני דברים שאין לך מושג בכלל בהם.

תמר גוז'נסקי: אתה אינך יודע מהי רגישות של אנשים.

תמר גוז'נסקי: אתה אינך יודע מה היא רגישות של ילדים.

תמר גוז'נסקי: אתה אינך יודע על ילדים שיכולים למות ממנה של חשיפה מסויימת.

תמר גוז'נסקי: אתה אינך יודע את כל הדברים האלה.

תמר גוז'נסקי: לכן אני חושבת שהבעיה המרכזית שלכם היא לתת לאנשי מקצוע כמו רופאים, להזהיר ולהתריע מפני נוכחות של אנטיביוטיקה וחומרים אחרים זרים בתוך החלב.

תמר גוז'נסקי: אנחנו יודעים היום שרופאים ממליצים כשילדים מרגישים לא טוב, להפסיק להשקות אותם חלב במשך שבועות, מתוך החשש הזה שמא תהייה התנגשות בין התרופות שהם נותנים להם לבין החלב.

תמר גוז'נסקי: זה.

תמר גוז'נסקי: הרי הרופא איננו בודק את החלב.

דוד טל: שהילד יכול לאכול.

דוד טל: יכול לבוא אולי אפילו

תמר גוז'נסקי: מחמירות, וטוב שיש דברים אחרים.

תמר גוז'נסקי: אבל ישנו שימוש, יכול להיות אפילו מופרז, אינני יודעת, אבל ישנו שימוש גובר של חקלאים באמצעים כימיים שונים שמיועדים להגביר את התפוקה ולעשות כל מיני דברים, בין היתר גם העניין הזה של האנטיביוטיקה.

תמר גוז'נסקי: זה לא רק העניין הזה של האנטיביוטיקה.

תמר גוז'נסקי: זה גם העניין של ההורמונים.

תמר גוז'נסקי: יש המון חומרים זרים שמוזרקים לבעל החיים במטרה להשיג יותר תפוקה, יותר תנובה של בעל החיים, וזה מביא לנו נזק.

תמר גוז'נסקי: יש לנו אינטרסים מנוגדים בין הצרכנים לבין היצרנים והשרשרת האחרת שעוסקת בייצור ובשיווק.

תמר גוז'נסקי: זאת העובדה שאנחנו חייבים להתמודד איתה כל הזמן.

תמר גוז'נסקי: אני חושבת שצריך לעשות כל דבר כדי שתימנעו משיטת המהילה.

תמר גוז'נסקי: שיטת המהילה היא דבר איום ונורא; ואל תגידו לי שבמקום איקס יחידות יש לכם במהילה פחות קצת יחידות וכדומה.

תמר גוז'נסקי: צריך שלא תהייה אנטיביוטיקה.

תמר גוז'נסקי: צריך לעשות כל מאמץ.

דוד טל: אלף ליטר יש איזו שהיא אנטיביוטיקה מעבר לרמה, ואז מוסיפים עוד מאתיים אלף ליטר ומדללים את זה, האם זה נכון או שאנחנו אומרים שברגע שיש אנטיביוטיקה בסילו כזה של מאתיים אלף ליטר, אזי אנחנו כבר פוסלים ואין מוהלים את זה בעוד חלב כדי לדלל וכדי לסלק את השאריות.

תמר גוז'נסקי: לגבי הטענות שאני קראתי בכתבה בעיתון, הרי מאיפה כל זה נודע?

תמר גוז'נסקי: זה נודע מעובד.

תמר גוז'נסקי: הרי לא אתה ולא אני לא היינו שם, זה נודע מעובד.

תמר גוז'נסקי: העובד אמר שכשגילו את האנטיביוטיקה, במקום להשמיד אותה, מהלו אותה.

תמר גוז'נסקי: זה חטא.

תמר גוז'נסקי: חטא שנעשה.

תמר גוז'נסקי: את המהילה הזאת אנחנו לא יכולים לאסור - זה רק הגורמים.

דוד טל: בעניין הזה של מהילה?

דוד טל: האם ברגע שמתגלית אנטיביוטיקה מעל אחוז מסויים, צריך להשמיד את אותו חלב, או שאתם מאפשרים/מאשרים למהול את אותו חלב כדי למסמס או כדי לדלל את האנטיביוטיקה?

בריאן קזין: שהוא, צריך להשמיד.

בריאן קזין: אבל הם לא עשו מיהולים כמו שהיה כתוב בכתבה.

בריאן קזין: זה חלק אינטגרלי של כל התהליך של הזרימה של החלב בתוך המערכת.

בריאן קזין: אני מסכים איתך.

בריאן קזין: בשבילנו זה דבר מאוד חשוב, שצריך להגביר.

בריאן קזין: אני מסכים לכל מה שכתוב בתקנון.

בריאן קזין: זה אחד התקנונים הטובים ביותר בכל העולם, אבל זה לא די בשבילי.

בריאן קזין: אני אעשה הרבה יותר טוב, אני אעשה כך שנכניס עוד יותר בדיקות בתוך המחלבה.

בריאן קזין: אבל יש אפשרות.

בריאן קזין: לא לחכות עד שזה מאתיים אלף ליטרים.

בריאן קזין: לבדוק בתדירות קצת יותר גבוהה.

בריאן קזין: את זה אפשר לעשות.

בריאן קזין: סגרנו.

בריאן קזין: מאז שאנחנו הכנסנו את ההסדר הזה, אנחנו כבר השמדנו מאה ועשרים אלף ליטרים.

בריאן קזין: אפשר להסתכל על זה כעל כוס מלאה וכוס ריקה.

בריאן קזין: כי מאה ועשרים אלף ליטרים בתוך כל החלב שמייצרים במדינת ישראל, זה לא כלום.

בריאן קזין: מישהו אמר פה שכמות החלב שיש בה זיהום על ידי אנטיביוטיקה מאוד מאוד קטנה.

בריאן קזין: זה נכון.

בריאן קזין: אבל אני לא אעשה שום דבר עם אנטיביוטיקה.

גלית אבישי: מדברים על כל תהליך הבקרה והחשיבות של תהליך הבקרה, יש עניין שנראה לי חיוני מאוד.

גלית אבישי: מועצת החלב היא המועצה היחידה שאין בה נציגות של צרכנים.

גלית אבישי: מן הראוי להכניס נציגות של צרכנים, שתהייה איזה שהוא גורם מפקח ומתריע, ושהקול של הצרכנים יישמע גם שם.

גלית אבישי: אני חושבת שראוי מאוד שהוועדה תדאג לזה שתהייה לנו נציגות במועצת החלב.

דוד טל: חושב שהבקשה היא לא גדולה במיוחד.

אבשלום דולב: זה בסדר, אבל זה מקובל עוד פעם לומר.

אבשלום דולב: יש באסיפה הכללית של מועצת החלב שתי נציגות צרכנים.

אבשלום דולב: מי שהקים את מועצת החלב הן נציגות הצרכנים של ארגון "אמהות עובדות".

אבשלום דולב: במועצת המנהלים הן לא חברות.

אבשלום דולב: הן לא חברות בכתב ההקמה.

אבשלום דולב: אנחנו כרגע פועלים בממשלה לגרום לכך שמועצת החלב תהייה מועצה על פי חוק, שהיא תהייה רשות ממלכתית, ושיהיו בה נציגי צרכנים בצורה ממלכתית מסודרת, כי כך אנחנו חושבים שצריך לעבוד.

אבשלום דולב: היום מועצת החלב היא חברה פרטית.

דוד טל: תמיד יכול לבוא עם כפיים נקיות ולומר, יש נציגי צרכנים שהם עומדים ומשגיחים ומתריעים בשער אם צריך.

דוד טל: לא ייווצר מצב כזה שהדבר הזה "יקפוץ" מהמחלבה שלכם ישר לשולחן הזה, מפני שבדרך יש כמה מסננים טובים כאלה של נציגי הציבור, ולא רק אינטרסים כלכליים כאלה ואחרים, שהם לגיטימיים אבל פועלים שם בשטח.

אבשלום דולב: הוועדה ואת הצעתה של גברת אריאלה רבדל-נדקוב.

דוד טל: שתשבו.

דוד טל: הוועדה תשמח לקבל את התשובה, ואם נקבל את התשובה נעביר את זה לאנשים, לגופים הרלוונטיים שיבחרו את הנציג שלהם.

דוד טל: אני פעם עמדתי בראש הרשות הזאת להגנת הצרכן.

דוד טל: זה רק יכול לעזור לכם.

דוד טל: גם בסיליקון דרך אגב, העניין לא התפתח אז בגלל האחריות שגילתה הרשות להגנת הצרכן, אם כי היא ראתה את טובת הציבור בנקודה הזאת, אבל היא לא עשתה מזה "סיפור" גדול.

אבשלום דולב: פעילות של איכות עשינו כתוצאה מפניות

אבשלום דולב: בחלק ממדינות אירופה, החברות שמייצרות ומשווקות חלב הן מונופולים, והן מייצרות, למשל בדנמרק ה-MD FOOD מייבאת שמונים וחמישה אחוז משוק החלב, ובהולנד שבעים וחמישה אחוז, והן מייצרות חלב באיכות כפי שתיארתי קודם.

דוד טל: והיא צודקת, אין לנו כצרכנים, אם שמונים ואחד אחוז מתצרוכת החלב עוברת דרככם, ויש איזו שהיא בעיה, אין לנו אפשרויות רבות לצרוך חלב ממקורות אחרים.

דוד טל: ממי אני אצרוך, מ"שטראוס"?

אבשלום דולב: פרושה במרבית הארץ.

דוד טל: ישראל?

אבשלום דולב: חברות החלב הביאה לכך ש"תנובה" לפני חמש-עשרה שנה הייתה שמונים וחמישה אחוז בשוק, והיום "תנובה" שבעים אחוז.

אבשלום דולב: "תנובה" יכולה גם לרדת מחר לשישים אחוז אם הצרכנים יעדיפו תוצרת של החברות המתחרות.

אבשלום דולב: בעבר אולי זה לא היה כך, אבל היום גם "שטראוס" התחילה לשווק חלב שתייה של "יוטבתה", גם "טרה" משווקת חלב שתייה וגם "תנובה".

אבשלום דולב: יש לצרכן הישראלי אפשרות לבחור.

אבשלום דולב: אני חושב שדווקא גם המהלך הזה וגם המהלך של פתיחת היבוא שאנחנו עוסקים בו, מביא לכך שלצרכן הישראלי יש מה לבחור.

בריאן קזין: להגביר את הפיקוח על מפעלי מזון.

בריאן קזין: אנחנו לפני חצי שנה התחלנו בשיטה חדשה לגמרי, שמבוססת על שיטה בינלאומית, זהו דוח המבדק למפעלי מזון מחלבה.

בריאן קזין: לכל סוג מפעל יש לנו דוח, מלא בסעיפים, שאנחנו הולכים מא' עד ת'.

בריאן קזין: אתמול למשל היה ב"תנובה רחובות" עוד מבדק בצורה כזאת, שלא סיימתי.

בריאן קזין: הדבר ייקח לנו עוד ארבעה ימים לסיים את הפיקוח.

בריאן קזין: זה קידום ההתפתחות של כל העניין של פיקוח מזון.

תמר גוז'נסקי: לבשר.

תמר גוז'נסקי: במדינה מתוקנת אין מוסיפים מים

דוד טל: ליזום הנחיות לצמצם את השימוש באנטיביוטיקה, הן בתרופות, הן בבתי חולים והן בחקלאות.

דוד טל: הוועדה שמעה על הסיכונים הכרוכים בשימוש יתר באנטיביוטיקה, ועם כל רצונה למנוע פאניקה מיותרת בציבור, חשובה לה גם השמירה על בריאותו של הציבור.

דוד טל: על כן יש מקום לדעתה לפעול בכל דרך לצמצום השימוש באנטיביוטיקה ולמניעת התפשטות של דור חדש של חידקים העמידים בתרופות הקיימות.

דוד טל: להגדיר ולאכוף חובת דיווח בכל מקרה של תקלה וחריגים בנהלים, גם אם תוצאותיה לא יגרמו פגיעה בבריאות הציבור.

דוד טל: הוועדה מבקשת ממועצת החלב לצרף את נציגי הרשות להגנת הצרכן ואת המועצה הישראלית לצרכנות כחברים בהנהלת מועצת החלב.

אבשלום דולב: הקמת החברה ולצרף.

אבשלום דולב: אני אביא את זה לחבר

דוד טל: המועצה הישראלית לצרכנות למועצת המנהלים של מועצת החלב.

דוד טל: של המזון אינם נמצאים פה, אני מוכן לומר את זה, אבל הייתי צריך לשמוע את התגובה שלהם, לפחות שיהיו שותפים.

דוד טל: אנחנו דנים כרגע בעניין החלב ובעניין החקלאות, ברמות השונות של האנטיביוטיקה.

דוד טל: אדוני המדען, מעבר להצעה שהצעתי שנעשה סיור אצלכם, אני מתכוון לעלות את הדיון הזה לדיון יזום שאני אזמין אליו גם את נציגי משרד החקלאות בפורום יותר רחב ואת נציגי משרד הבריאות, ואת הפרופסורים הנכבדים שישבו איתנו כאן, כדי לבחון את העניין הזה הרבה יותר לעומק, במטרה לנסות באמת לעלות מדרגה בעניין הזה.

זאב פקובסקי: את הוועדה לביקור במפעלי "תנובה" ברחובות, שפשוט הוועדה תתרשם ממפעל מזון למופת.

תמר גוז'נסקי: יותר על היצרנים שמשווקים חלב בניגוד

דוד טל: בנהלים וגם כשיש תקלות.

דוד טל: צריך להיות דיווח של היצרנים למשרד הבריאות.

תמר גוז'נסקי: הכללים.

אבשלום דולב: שאריות ביולוגיות.

אבשלום דולב: הן עוד לא עברו את ועדת הכספים, כי יש שם גם אגרות.

אבשלום דולב: אבל התקנות האלו הופכות מציאה של אנטיביוטיקה לעבירה פלילית, שעליה תוגש תביעה לבית משפט.

דוד טל: ובדיון הזה ניכנס לעומק גם במה שהציעה כרגע חברת הכנסת תמר גוז'נסקי.

דוד טל: אני מודה לכם, והישיבה נעולה.