ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 88, 2000-02-22 10:30

יאיר פרץ: אני פותח את הישיבה.

יאיר פרץ: על סדר-היום: תקנות רישום ציוד הנדסי (תיקון), התשנ"ט-1999.

ד' גרינברג: אני דוד גרינברג, הממונה על יחידת ציוד מיכני הנדסי במשרד התחבורה באגף הרכב, ואציג את השינויים הנדרשים.

ד' גרינברג: היחידה הזו הועברה למשרד התחבורה ממשרד השיכון והבינוי, מע"צ, ב-1 באפריל 1995, ועם הזמן ראינו שיש דברים שאינם ברורים דיים ומעוררים הרבה שאלות וכעס מצד הציבור וזה גם פוגע בסדרי העבודה.

ד' גרינברג: על כן, ביצענו את מה שביצענו, ואפרט זאת כאן.

ד' גרינברג: אתחיל מסעיף 2 האומר: "במקום תקנה 3 לתקנות העיקריות.

ד' גרינברג: ..", ומה שיש קודם לו זה עניין של מלה פה ומלה שם, ואין הרבה מה לפרט כאן.

ד' גרינברג: לגבי מסירת פרטים בתקנה בסעיף 3, כפי שבא לידי ביטוי כיום, היא תקנה מאד מסורבלת ומאד לא ברורה, ולא ברור למחזיק בציוד מתי ואיך ואם בכלל הוא צריך לשלם אגרה.

ד' גרינברג: אנו נתנו לזה פה פירוש, קרי הוא חייב בעת הרישום לשלם את האגרה, ומדי שנה - לשלם אגרה בדומה למודל שקיים.

מ' בוטון: קחו בחשבון שאיננו כל כך בקיאים בזה.

מ' בוטון: על מה הוא משלם אגרה?

ח' בן-ארי: אני חוה בן-ארי, מנהלת אגף הרכב במשרד התחבורה.

ח' בן-ארי: בין היתר, אני ממונה עם על יחידת צ.מ.ה., ודוד גרינברג הוא הממונה הישיר על היחידה.

ח' בן-ארי: ציוד מיכני הנדסי הוא ציוד כבד לעבודות עפר לבניה, שנקרא: OF ROAD VEHICLE.

ח' בן-ארי: למעשה, הוא לא אמור לנוע על הכבישים.

ח' בן-ארי: בכל זאת, הוא מחולק לשלושה: ציוד עם גלגלים שיכול בתנאים מסויימים לעלות על הכביש, ציוד עם שרשראות - זחלי, ומלגזות.

ח' בן-ארי: המלגזות מהוות כ-40% מסך-הכל הציוד.

ח' בן-ארי: מדובר בסך-הכל ב-50 אלף כלים כאלה.

ח' בן-ארי: למה יש לרשום אותם?

ח' בן-ארי: אם שמתם לב, הם נרשמים בלוחית שחורה ולא בלוחית הצהובה בה נרשמים כלי רכב.

ח' בן-ארי: יש לנו מעקב ורישום אחרי הציוד הזה מכל מיני סיבות.

ח' בן-ארי: אחת הסיבות העיקריות לכך שיש לנו את המירשם והמעקב אחרי הציוד הזה היא, שהצבא מגייס כ-80% או 90% מהציוד הזה לצרכיו בכל מיני שעות ובעיקר בעת מלחמה.

ח' בן-ארי: את מה שהצבא לא מגייס המשק לשעת חירום מגייס.

ח' בן-ארי: המעקב, הרישום וכו' נעשים קודם מתוך צרכים של המדינה.

ח' בן-ארי: אם מישהו מוכר ומעביר בעלות או מוציא מהארץ, אנו צריכים כל הזמן להיות עם היד על הדופק.

ח' בן-ארי: יש לדעת מה כמות הציוד, איפה הוא נמצא, מי הבעלים וכו'.

מ' בוטון: האם משרד הרישוי עושה זאת כמו לרכב פרטי או שיש לכם מנגנון אחר?

א' אביר: זה, בדיוק, מה שרוצים להוסיף כאן.

א' אביר: ח' בן-ארי: למעשה, חלק מהשינויים פה, כדברידוד גרינברג, זה לאחר שקלטנו את היחידה ב-1995.

א' אביר: זה התנהל אחרת במע"צ.

א' אביר: לקחנו את המודל של הרכב והעתקנו איפה שזה התאים לציוד הזה.

א' אביר: תראו, שלאורך כל הדברים ניסינו לעשות מודל דומה לרכב איפה שזה התאים.

מ' בוטון: על מה מדובר לגבי האגרות?

מ' בוטון: האם זה בזמן ההעברה?

מ' בוטון: האם עצם הרישום חייב העברה?

ח' בן-ארי: כל ציוד מיכני הנדסי חייב ברישום אצל הרשם.

מ' בוטון: האם הרישום עצמו מחוייב באגרה?

ח' בן-ארי: הרישום עצמו מחוייב באגרה.

א' אביר: כן.

א' אביר: גם ברכב אתה מחוייב.

מ' בוטון: אני לא מחוייב באגרה, אלא אם אני מחדש רשיון.

ח' בן-ארי: האגרה היא תוצאה של איזה שהם שירותים שנותן לך השלטון, והציוד הזה מקבל כמעט את אותם שירותים כמו רכב.

יאיר פרץ: למשל: אגרת TEST.

ח' בן-ארי: יש TEST אחת לשנה.

מ' בוטון: אז, הם משלמים.

יאיר פרץ: ציוד מיכני כבד צריך TEST.

יאיר פרץ: מ' בוטון: גם הרישום כשלעצמו - קניתי מלגזה חדשה, ואני צריך לרשום אותה על שמי.

ח' בן-ארי: אתה רושם זאת פעם ראשונה, ואתה מקבל לוחית.

ח' בן-ארי: אם קנית חדש, וזה הגיע אליך וקנית את זה מהיבואן או שעשית יבוא אישי, כאשר זה מגיע לארץ זה נרשם.

ח' בן-ארי: אתה מקבל רשיון, ואתה משלם אגרה.

א' אביר: גם ברכב חדש אתה משלם אגרה.

יאיר פרץ: מה היה הנוהג עד היום, לפני השינוי?

ח' בן-ארי: הנוהג הזה קיים.

ח' בן-ארי: עשינו פה תיקונים, ראשית - משום שאתם רואים שהתקנות הן משנת 1959, ולא תיקנו אותן מאז, והיה אנכרוניזם בתקנות, ושנית - חלק מהתקנות האלה התאמנו לרכב.

ח' בן-ארי: דוגמא בולטת מאד, שדוד גרינברג יציג: כל 50 אלף הכלים האלה ב-1 באפריל מקבלים אגרה, וזו מעמסה איומה.

ח' בן-ארי: עשינו כמו הרכב: "קנית ביולי - החידוש שלך ביולי, קנית באוגוסט - החידוש שלך באוגוסט".

ח' בן-ארי: שינינו דברים מהותיים, שהשתנו בתפיסה של איך לבנות את הציוד.

יאיר פרץ: אני מציע שתפרט את העקרונות, ללא כניסה לכל תקנה.

ח' בן-ארי: כלומר, את הדברים החשובים.

יאיר פרץ: הפרינציפ ברור, והדברים ברורים.

יאיר פרץ: מהות הסיפור היא ליעל את המערכת.

ד' גרינברג: העקרונות באים להביא לפשטות ולהבנה, כדי שהציבור יידע מה חובותיו כלפי המימסד.

ד' גרינברג: זה בא לידי ביטוי בזה שהוא מחוייב מדי שנה לחדש את רשיונו, על-פי המשלוח שאנו מבצעים אליו, לשלם אותו ולבצע רישוי בהתאם, בדומה למודל הרכב.

ד' גרינברג: אנו גם הבהרנו לציבור דברים שלא היו ברורים לו, שגם נושא העברת בעלות מתקיים כפי שמבוצע לגבי רכב.

ד' גרינברג: גם היום, אנו מתמודדים עם זה.

ד' גרינברג: כלים עוברים מיד ליד, ואנשים, לטענתם, לא מודעים לזה.

מ' בוטון: האם אתם גם מפרסמים בעיתונות או בכלי התקשורת מה חובה על האזרח לעשות או שאתם שולחים לו הביתה?

מ' בוטון: ח' בן-ארי: בעל הציוד מקבל זאת.

מ' בוטון: בדומה לרכב, ניצלנו את הרשיון שמגיע אליו הביתה אחת לשנה כדי לתת לו כל מיני מסרים.

מ' בוטון: שם הוא יידע מה לעשות.

ח' בן-ארי: לא מדובר בכלל ישראל, אלא בכלל האנשים שמשתמשים בציוד הזה.

ח' בן-ארי: אנו מגיעים אליו בכל מיני דרכים מגיעים באמצעות היבואן או בדרכים אחרות.

מ' בוטון: זו עבירה פלילית, אם הוא לא מקיים את ההוראות האלה.

מ' בוטון: לכן, הוא עליו להיות מודע.

ח' בן-ארי: בדיוק.

ח' בן-ארי: האמת היא, שהתחלנו בבראשית.

ח' בן-ארי: אני יכולה לספר, לגבי הציוד הזה, למשל, שהגיע אלינו, שרק 50% מבעלי הציוד שילמו אגרה.

נסים זאב: אבל, בדרך כלל, אלה חברות - לא?

ח' בן-ארי: לא.

ח' בן-ארי: מבחינת החלוקה, זה גם חברות וגם לא חברות.

ח' בן-ארי: לא היתה אכיפה.

ח' בן-ארי: הבעיה היתה אכיפה.

ח' בן-ארי: קיבלנו את היחידה, והיא לא היתה בכלל ממוחשבת.

ח' בן-ארי: היום, כל היחידה ממוחשבת, ואין נייר אחד ביחידה הזו.

ח' בן-ארי: הכל במחשבים: העיקולים, השיעבודים וכו'.

ח' בן-ארי: כלומר, זה פועל אחרת לגמרי.

יאיר פרץ: מה היה הנוהל לגבי העברת בעלות לפני השינוי שאתם מבקשים כאן?

ד' גרינברג: חלק ניכר מהאנשים לא היו מבצעים העברת בעלות, והחלק האחר הסתפק באיזו שהיא הודעה טלפונית שהתמסמסה בין המודיע לבין מקבל ההודעה.

מ' בוטון: זה בגלל שזה לא על רכב כמשמעותו באגרת רכב בפקודת התעבורה.

מ' בוטון: הוא לא עלה על כביש.

ח' בן-ארי: לדוגמא: במשך שנתיים או שלוש שנים שלחנו מעטפות, וחזרו אלינו 15 אלף מעטפות של אנשים שלא עשו העברת בעלות והמשיכו לשלוח להם.

ח' בן-ארי: הבולים לבדם עלו 15 אלף ש"ח.

ח' בן-ארי: הלכנו למשרד המשפטים.

ח' בן-ארי: מ' בוטון: האם זה היה באחריות משרד השיכון?

ח' בן-ארי: כן, אך הם גם היו מסכנים.

ח' בן-ארי: כל הזמן אמרו, שיעבירו להם, וזה לא הנושא.

ח' בן-ארי: אנו לקחנו 15 אלף בעלי חוב ומחקנו אותם, כי המשיכו לשלוח להם והם לא עשו העברת בעלות.

נסים זאב: אבל, אם כל הכלים פה הם כלים ממונעים, איך זה יכול להיות?

מ' בוטון: הם לא רכב כמשמעותם בפקודה, כך שהם לא היו צריכים אגרת רשיון ממשרד הרישוי אלא היה להם הסדר אחר.

נסים זאב: ראיתי את הרשימה.

נסים זאב: האם מי שהיה טרקטורן לא צריך לשלם?

מ' בוטון: לא.

מ' בוטון: דרך אגב, טרקטור נמצא במשרד השיכון.

יאיר פרץ: מדובר על ציוד מיכני כבד.

ח' בן-ארי: יש חמש קבוצות שנרשמות כציוד מיכני הנדסי.

ח' בן-ארי: יש חמש משפחות כלים שיכולים להיות גם משפחה של ציוד מיכני הנדסי, והם לא נרשמים ברכב אלא בצ.מ.ה, וטרקטור זה אחד מהם.

נסים זאב: מה הניע אתכם להביא זאת?

ח' בן-ארי: זו החלטת ממשלה.

ח' בן-ארי: היתה החלטת ממשלה, והחליטו להעביר זאת ממשרד השיכון.

מ' בוטון: הם הסבירו.

יאיר פרץ: זה כדי לעשות סדר.

יאיר פרץ: נ' זאב: אני מקווה, שגם לגבי הכלים שעוברים לרשות הפלשתינאית יש לכם רשימה מעודכנת.

ח' בן-ארי: יש לנו הקפדה גדולה.

נסים זאב: כמה גניבות יש?

נסים זאב: אני מאמין, שהרשות מעבירה לכם רשימה מפורטת.

ח' בן-ארי: בקטע הרישומים מה שעבר להעברת בעלות לאוטונומיה לא חוזר אלינו.

ח' בן-ארי: הוא לא יכול להירשם מחדש אצלנו.

ח' בן-ארי: כלומר, הוא עבר לשם וזהו.

ח' בן-ארי: הוא עובר בהעברת בעלות מסודרת, ודוד גרינברג יסביר זאת.

ד' גרינברג: אנו קצת גולשים, אך לגבי נושא אוטונומיה מתבצע אקט העברת בעלות בדומה למה שמתבצע כאן, ובנוסף אנו דורשים את החזר הרשיון המקורי והלוחית, מוודאים שכל החובות שולמו כדת וכדין ומנפיקים טופס למתאם, בין אם בזה ברמאללה ובין אם זה בארז, והוא בתיאום עם הפלשתינאים מקבל את אותו מסמך.

ד' גרינברג: מכאן, כפי שאמרה הגברת חוה בן-ארי, הכלי נשאר שם לצמיתות.

ד' גרינברג: למעשה, זה חד-כיווני.

ד' גרינברג: זה נמכר, ולא חוזר יותר לכאן.

ד' גרינברג: אין העברת בעלות, אבל זה מתבצע בדיוק באותה מתכונת כמו שיש- - -

יאיר פרץ: גם הנגנב לא חוזר לכאן.

ד' גרינברג: הם די מקפידים.

ד' גרינברג: דוקא אנשים שבזמנו רכשו כלים ולא ביצעו העברת בעלות, כלומר קנו מתושבי המדינה, היום מזדרזים ומגיעים ואף משלמים את החובות בדיעבד ומבקשים את הנייר, כיון שהרשות דורשת מסמכים.

ד' גרינברג: אם אותו ערבי לא מסוגל להוכיח את מהות הכלי, הוא מוחרם ע"י הרשות.

נסים זאב: זה לא בגלל שהם דואגים שלא יהיו גנבים, אלא בגלל שהם רוצים זאת לעצמם.

ד' גרינברג: אני לא יודע, אך בפועל הם מגיעים ומבצעים.

ח' בן-ארי: דוקא בתחום הזה של הרצון, הם לא רוצים ציוד גנוב.

ח' בן-ארי: מ' בוטון: איפה סכומי האגרות כאן?

ד' גרינברג: סכומי האגרות מופיעים בתוספת השניה, ואם אינני טועה יש לך את הדף האחרון.

נסים זאב: מה עלות האגרה?

ד' גרינברג: האגרה היא פועל יוצא של גודל הכלי וכוח סוס.

מ' בוטון: אנו מתבקשים לאשר גם את האגרות - נכון?

ח' בן-ארי: לא.

ח' בן-ארי: זו ועדה אחרת.

מ' בוטון: גם אנחנו.

א' אביר: האגרות כבר אושרו.

א' אביר: האגרות רצות כל הזמן, מדי שנה, ואלה לא אגרות חדשות.

ח' בן-ארי: הן צמודות למדד.

מ' בוטון: האם יש עידכון אוטומטי?

א' אביר: כן.

ד' גרינברג: ממינהל הכנסות המדינה קיבלתי בסוף השבוע שעבר את האגרות המעודכנות, שבעצם מתעדכנות על בסיס המדד בין ינואר 1999 לינואר 2000.

מ' בוטון: בחוק כתוב שהאגרות צריכות להיות גם באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

מ' בוטון: א' אביר: כן, אבל אנו לא מבקשים שינוי באגרות.

מ' בוטון: האגרות נשארות כפי שהן היו בעבר.

מ' בוטון: וזאת, עם מנגנון העידכון שהיה להן.

ח' בן-ארי: כן.

ח' בן-ארי: לא נוגעים בזה.

ד' גרינברג: יש שלושה סוגי אגרות, וזה מבוסס על כוחות הסוס של הכלי מבחינת עוצמתו וגודלו: אגרה אחת של 491 ש"ח לשנה הנוכחית, הקלנדרית, שתתחיל ב-1 במאי, אגרה שניה של 339 ש"ח ואגרה שלישית של 189 ש"ח שהיא כמעט זניחה ולא באה לביטוי.

מ' בוטון: האם זו אגרת רישום או אגרה שנתית?

ד' גרינברג: בפעם הראשונה זו אגרת רישום, אך לאחר מכן זו מסירת פרטים, בדיוק מה שכתוב כאן, וזה מה שהיה סתום ולא ברור.

ד' גרינברג: לא היה ברור לאזרח שהוא מחוייב לשלם מדי שנה.

ד' גרינברג: סעיף 3, בתקנות, מתייחס לתיקון תקנה 4: "האמור בתקנה 4 יסומן (א) ואחריו יבוא...".

נסים זאב: מה קורה למי שלא משלם?

ח' בן-ארי: הם נתפסים, כאשר הם באים לעשות העברת בעלות, ומשלמים הכל אחורה עם קנסות.

ח' בן-ארי: התחלנו להסדיר זאת.

ח' בן-ארי: זה לא היה ממוחשב, וזה היה מופקר לחלוטין.

ח' בן-ארי: אני חושבת, שהגדלנו את הכנסות האוצר במליונים מאז שזה עבר למשרד התחבורה.

ח' בן-ארי: זה הולך לאט לאט, ויש מודעות.

נסים זאב: השאלה היא האם משרד האוצר מעריך זאת.

ח' בן-ארי: אני אומרת שלא יעריך זאת, אלא שיחזיר לי את זה לתשתיות ולכבישים.

מ' בוטון: דוד גרינברג, עברתי על התקנות והן נראות לי סבירות בהעברת הבעלות, אגרת רישום ומסירת פרטים.

מ' בוטון: ד' גרינברג: אין פה שינויים.

מ' בוטון: יש נושא חדש של השבתה, כלומרבאלו מקרים אפשר להשבית ואז להיות פטורים מאגרות.

ח' בן-ארי: זה, למשל, חדש.

נסים זאב: עלי ללכת.

נסים זאב: אני תומך בהצעה ומברך עליה.

מ' בוטון: אדוני היושב-ראש, מתוך עיון בתקנות, התקנות האלה נראות סבירות, ואין פה דבר שהוא אכן מהפכני או שיש בו איזו שהיא פגיעה בבעלי הרכב.

מ' בוטון: התרשמתי, שאכן הם עושים סדר בעניין.

ד' גרינברג: אין פה שום שינוי שפוגע באזרח.

מ' בוטון: זה מה שאמרתי.

ד' גרינברג: אנו נתנו לזה פרשנות, כי הדברים לא היו כתובים ולא היו ברורים ועלו שאלות.

יאיר פרץ: הדברים ברורים.

יאיר פרץ: גברת בן-ארי הסבירה את הדברים בסדר לגבי מערך הרישוי הציוד הכבד.

יאיר פרץ: אם אין לכם מה להוסיף, הדברים ברורים לנו והוועדה מאשרת את התקנות.

א' אביר: אין מה להוסיף.

יאיר פרץ: אני נועל את הישיבה.

יאיר פרץ: תודה לכולם.