ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 531, 2002-10-23 09:00

זבולון אורלב: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

זבולון אורלב: לפני 12 שנה מדינת ישראל כבר עמדה תחת מתקפת טילים מעירק במלחמת "סופה במדבר" במחצית ינואר 1990, ולמען הגילוי הנאות אומר שהיתה לי הזכות לשבת על הכיסא שיושבת עליו היום רונית תירוש.

זבולון אורלב: הייתי אז מנכ"ל משרד החינוך והתרבות, ומערכת החינוך צברה נסיון יחידי בעולם לגבי ניהול מערכת חינוך, כשבמשך ארבעים ימים נוחתים טילים מעירק על ישראל.

זבולון אורלב: צריך לזכור, שבאותה תקופה גם לא היה פיקוד עורף.

זבולון אורלב: פיקוד העורף בעצם הוקם כחלק מהלקחים של מלחמת המפרץ, ועוד לא היה מושג של ממ"דים אלא רק מיקלטים.

זבולון אורלב: זאת היתה אז הפעם הראשונה שבה אזרחי מדינת ישראל ראו ולבשו מסיכה, כמו גם שאר חוויות החדר האטום, הניילונים וכו'.

זבולון אורלב: אגב, בעקבות אותה מלחמה יצא גם ספר של משרד החינוך והתרבות שנקרא "בחלוף הסופה", שבו יש אסופה של כל החוזרים, האירועים והמהלך שבו מערכת החינוך עברה את המלחמה.

זבולון אורלב: שמעתי שהספר הזה אזל במדפים של משרד החינוך, ולי יש עותק אחד לשם הנוסטלגיה – איך המנכ"ל היה צריך לקום מוקדם בכל בוקר ולעשות את הטיול עם אג"מ מבצעים כדי להחליט איפה לומדים מדי יום, כי הארץ חולקה אז לאיזורים.

זבולון אורלב: ..

זבולון אורלב: היתה אפילו תכנית טלויזיה, נדמה לי ש"זהו זה" שהתייחסה לנושא הזה.

זבולון אורלב: על כל פנים, ודאי שהסכנות הן רציניות.

זבולון אורלב: יש לזכור שלהשבתת מערכת חינוך יש שתי משמעויות.

זבולון אורלב: משמעות אחת היא משמעות מורלית-נפשית כלפי ילדים והורים, ומשמעות משקית.

זבולון אורלב: ברור שכשמערכת חינוך מושבתת יש לכך השפעות על יכולות המשק לפעול; כשבתי ספר יסודיים, בעיקר, מושבתים, ברור שחלק לא קטן מכוח העבודה במשק גם הוא מושבת, ולכן יש צורך לדבר על הנושא הזה.

זבולון אורלב: אנו רוצים להתייחס לכמה נושאים.

זבולון אורלב: ישנו חלק אחד, שהוא ההיבטים של ההגנה הפיזית.

זבולון אורלב: ברור ששמירת החיים קודמת לאיכות החיים, ואנו רוצים להיות מעודכנים כיצד מערכת החינוך, פיקוד העורף והשלטון המקומי נערכים לתת הגנה מירבית לתלמידים אם חס וחלילה תתרגש עלינו אותה מתקפת טילים – מה תהיינה ההנחיות, מיהו בעל הסמכות להורות על סגירת בתי ספר ופתיחתם מחדש.

זבולון אורלב: לפי מיטב ידיעתי מהספר הזה, בעל הסמכות הוא שר החינוך, שיש לו סמכות בתוקף תקנות שעת חירום שהממשלה מסמיכה אותו להורות על סגירה ופתיחה של בתי ספר.

זבולון אורלב: ייתכן שהמצב המשפטי השתנה, ולא היינו רוצים שתתחיל חס וחלילה מלחמה, ונגלה שיש חילוקי דעות.

זבולון אורלב: יש לבדוק מה המצב המשפטי בסוגייה הזאת.

זבולון אורלב: אנו רוצים לברר את עניין תרגול חבישת המסיכות, שהתברר אז במכשלה גדולה; האם מתרגלים או משאירים את זה לרגע האחרון, בעיקר בגילאים הרכים.

זבולון אורלב: זה ביחס להגנה הפיזית.

זבולון אורלב: אני לא יודע לגבי מרחבים מוגנים; בעבר היתה שיטת הניילונים – בתי הספר מתכוננים לאיטום או לא – וכד'.

זבולון אורלב: הצד השני הוא הצד החינוכי, שאמור להיות עיקר עיסוקו של משרד החינוך, שעוסק בהפעלת תלמידים בשעת חירום, בין אם בשעת חירום בתי הספר פועלים ובין אם לאו, כשהתלמידים נמצאים בביתם.

זבולון אורלב: האם בשעה שהתלמידים בביתם משרד החינוך לוקח עליהם אחריות, ומפעיל מערכות כמו הטלויזיה החינוכית או מערכות אלקטרוניות אחרות כמו אינטרנט, רדיו, קו פתוח לתלמיד וכו'?

זבולון אורלב: אני חושב ששעת מלחמת המפרץ היתה שעתה הטובה של הטלויזיה החינוכית.

זבולון אורלב: אגב, קו פתוח לתלמיד הוקם בשעת מלחמת המפרץ.

זבולון אורלב: ד"ר בלהה נוי, שהיא מנהלת שפ"י היום, התקבלה למשרד החינוך כדי לנהל את הקו הזה ב- 91'.

זבולון אורלב: יש גם עניין הפעלת בית הספר הגמיש, כלומר שהמורים מגיעים לבית הספר, ובית הספר מפעיל תכניות גמישות שמגיעות לביתו של התלמיד תוך הזמנת קבוצות של תלמידים – הכל במידת האפשר והמותר על פי הסכנה.

זבולון אורלב: נרצה לברר בעניין החינוך הבלתי-פורמלי והיציאות הבית ספריות לסל תרבות, לטיולים – כל הנושאים האלה, שקשורים בתכניות חינוכיות – האם המשרד, מעבר ליחידות הספציפיות, הקים או מקים איזה מטה שמרכז בתוכו את כל הגופים?

זבולון אורלב: האם יש מסגרת שמתגבשת שיכולה לתת מענה?

זבולון אורלב: יושבים פה כל הגורמים שקשורים בסוגייה הזאת כדי לתת מענה.

זבולון אורלב: אני מניח שזה נושא שמטריד אנשים, וחלק מהרגיעה שאנו יכולים להכניס למערכת תיעשה על ידי כך שהורים ומורים ידעו שיש מערכת שדואגת ומטפלת, וזה חלק ממטרת הדיון שלנו; לחשוף את המידע הזה כדי שהציבור יידע שיש לנו סיבה לא להיות מודאגים אלא להיות רגועים, שיש יד שמכוונת ומנהיגה את המהלך הזה.

זבולון אורלב: משיעורי הבית שהכינה שרה צוובנר אני יודע שהמשרד רגיש לסוגייה הזאת, ונערך לה.

זבולון אורלב: אני מקדם בברכה את מנכ"לית המשרד, רונית תירוש, שראתה חשיבות להשתתף בדיון הזה.

4400: בוקר טוב.

4400: אסקור ואסרוק במהירות את הפעולות שנקטנו אותן עד כה, ואני רוצה לציין שנמצאים פה איתנו מספר אנשים ממשרד החינוך שיוכלו להוסיף על דבריי; שי כנעני אחראי על בינוי, ויש לו מצגת בנושא המיקלוט והמוגנות שלנו במערכת החינוך, אברהם צדקה, שאחראי על נושא הביטחון והבטיחות ועדנה מאגף שפ"י, שתוכל לתת סקירה מפורטת יותר, אם נידרש לה, באשר למוכנות הפדגוגית במערכת החינוך.

4400: ככלל, הסבנו את התאריך 30 באוקטובר, שהתכוונו לעשות בו תירגול בנושא התנהגות מערכת החינוך בשעת רעידת אדמה, לטובת תרגיל ירידה למיקלטים בכל הארץ.

4400: מצופה, שבכל בית ספר תיעשה בדיקה של המצאי, מערכות כיבוי האש, העזרה הראשונה, המצב במיקלטים עצמם, הנגישות למיקלטים ופינויים, במידה ויש בהם ציוד שאינו רלוונטי למוגנות שלנו, תקינות המיקלט וכל מה שנדרש.

4400: המנהל צריך בעזרת אחראי ביטחון בבית ספרו לבדוק את הנושא הזה בתיאום עם הקב"טים שנמצאים ברשויות.

4400: אגב, אותם קב"טים עובדים איתנו באופן שוטף בהשתלמויות שאנו עורכים להם על ידי אגף ביטחון ובטיחות שצדקה עומד בראשו.

4400: במקביל, ביקשנו מפיקוד העורף שינפיקו לנו מסיכות לתירגול, כדי שבעזרת המורים נוכל באופן שוטף ונינוח לתרגל את התלמידים.

4400: יש תלמידים רבים שאינם מכירים את המסיכות, ואנו רוצים ללמדם מהי מסיכה וכיצד חובשים אותה.

4400: באותה הזדמנות נזכיר להם ונבקש לשלוח מכתבים להורים לגבי רענון המסיכות ובדיקת תקינותן.

4400: מאז תחילת השנה אנו עובדים עם פיקוד העורף, כשאנו מאפשרים החלפת מסיכות ורענון שלהן בתוך כתלי בית הספר - לא רק לתלמידים עצמם אלא גם ההורים מוזמנים לעשות זאת.

4400: אני לא יודעת לומר את ההיקף של העניין, אבל זה התחיל בתחילת שנת הלימודים הזו.

רחמים מלול: בזמן אמת המסיכות בבית, לא?

4400: במלחמת המפרץ תלמידים הגיעו לבית הספר עם הקופסאות הצבועות.

4400: כל ההנחיות שאנו נותנים למנהלי מוסדות החינוך נעשות בתיאום ובשיתוף פיקוד העורף, שהוא הגורם העליון המקצועי שמנחה אותנו.

4400: הכינונו מזה זמן תיקי הפעלה לתלמידים, למקרה ונידרש לשהות במיקלטים זמן ממושך.

4400: קשה מאוד להחזיק מסות של תלמידים ברגיעה, והתיקים הללו נמצאים בבתי הספר.

4400: אנו כרגע בבדיקה של תקינותם.

4400: התיקים הללו חוברו ועוצבו על ידי מינהל חברה ונוער, שמתמחים בהפעלת תלמידים בעיתות פנאי.

4400: בחלק מהתכניות השתמשנו בקייטנות הקיץ, וזה הפיח בילדים רוח אחרת.

4400: במקביל אנחנו עושים עוד כמה פעולות.

4400: כבר בסוף שנת הלימודים הקודמת ערכתי מספר כינוסים עם הדרגים הגבוהים של הפיקוח במחוזות השונים שלנו, והכנו אותם למצב שאולי נידרש להפעיל את מערכת החינוך תחת איום של טילים מעירק.

4400: דרשנו מהמפקחים לוודא שבכל בתי הספר יש גם תכניות להפעלה גמישה של בתי הספר וגם תכניות לפתיחת מערכת החינוך במשמרות.

4400: לעניין הזה המנהלים נדרשים ונדרשו לבדוק עם צוותי המורים שלהם מיהם המורים שיכולים לבוא לבית הספר בשעות אחר הצהריים.

4400: זאת, כמובן, לנוכחי מצב המיקלוט והדרישות של פיקוד העורף.

4400: אם נידרש להפעיל את המערכת במצב שחייב להיות מיקלט שמספיק למספר התלמידים בבית הספר והמיקלט אינו מספיק, נעבור ללמידה במשמרות.

4400: אני מניחה שבמקרה הזה לא רק שהמערכת תופעל במשמרות אלא גם מערכת הלימודים עצמה תקוצר.

4400: בית הספר נדרש לוודא שבמערכת המקוצרת יש כל מגוון המקצועות בצורה מקוצצת.

4400: לצד הכינוסים הללו אגף שפ"י עורך כינוסים במחוזות לאנשי שפ"י במחוזות, למנהלים או ליועצות שבבתי הספר כדי להכינם לתסריטים שונים של התנהגויות תלמידים לנוכח מצבי לחץ.

4400: בעניין הזה אנו עובדים עם פרופ' מולי להט, שמתמחה בנושאי תגובות בזמן טרור ואסון.

4400: מהנסיון הרב שהצטבר שם אנו לומדים ומלמדים את היועצות בבתי הספר.

4400: יש לנו חדר שמצב, שאנו מעבים אותו ובעיקר מתרגלים אותו גם במחוזות השונים.

4400: כבר עשינו מספר מפגשים, אחד בנוכחותי כמי שעומדת בראש הוועדה העליונה בזמן חירום.

4400: בדיוק כמו שאנו דורשים ממנהלי בתי הספר לבדוק את תקינות המיקלטים והציוד כך אנו עושים בחדרי המצב במחוזות השונים.

4400: בחדר המצב בדרך כלל יושב מנהל מחוז או מישהו בכיר מטעמו, הקב"ט המחוזי, נציגה שפ"י, מינהל פדגוגי ונציג המיקום שלנו – כל המערכות שתצטרכנה אולי לבוא לידי ביטוי בעת הצורך, אם נידרש לו.

4400: כמובן שעשינו מיפוי של מצב המיקלוט בבתי הספר.

4400: כבר לפני חודשיים התחלנו בפעולה של סקר צרכים בבתי הספר אל מול מה שאנחנו מציפים אותנו.

4400: אנו מאוד מעוניינים לוודא שהחוזרים וההנחיות שאנו שולחים באים לענות על צרכים אמיתיים של השטח, כי יכול להיות מצב, וכבר היו מקרים כאלה, שהמטה הנחה ובשטח זה לא התקבל בהבנה או לא היה רלוונטי.

4400: אנחנו לא רוצים להימצא במצב כזה, בטח לא בזמן אמת, ולכן אנו עושים סקר מאוד מחובר לשטח בעזרתו של מי שניהל את המינהל הפדגוגי, ומתמצא בנושאים האלו.

4400: אני מקווה שבימים הקרובים נקבל את הממצאים, ואם נצטרך לשנות משהו ממנהגנו נעשה זאת.

מוטי סמט: מה עם גני הילדים והחינוך המיוחד בהיערכות?

4400: כל מה שאמרתי נכון גם לגבי גני ילדים וחינוך מיוחד.

4400: נכון שבגני ילדים אין מיקלטים, ואני מניחה שאם המצב יחמיר, מוסדות החינוך ייסגרו בהדרגה, כלומר ייתכן מצב שרק הגנים ייסגרו ולא בתי הספר.

4400: אנו ערוכים גם עם המכללות להכשרת מורים – הסטאז'רים והסטודנטים, גננים, מורות חיילות ושירות לאומי – אנו מתאמים את הרשימות עם בתי הספר בעניין מי יוכל לסייע בעת הצורך.

4400: כבר במלחמת המפרץ ראינו מצב של חסר במורים, שעזבו את היישובים שנפגעו, ומזה הפקנו את הלקים.

4400: כמובן שאף פעם לא נוכל להבטיח שמי שאמר שיהיה אכן יגיע למקום, אבל במצב אופטימלי אני מניחה שיהיה יותר כוח אדם בוגר שיוכל לסייע בעת הצורך.

רחמים מלול: במלחמת המפרץ נסגרו בתי ספר?

זבולון אורלב: לארבעה ימים.

4400: כן, אני הייתי אז מנהלת תיכון מרכזי שנפגע, והסקנו מסקנות רבות מהאירועים באותה תקופה.

4400: לכן יש מקום לבדוק מהי האחריות של שרת החינוך כמי שמנחה את המערכת להיסגר או לא להיסגר, או בחלקים ממנה אל מול ראשי הרשויות.

4400: אני יודעת שבזמנו קיבלנו את ההנחיות הישירות מראש הרשות ופחות מהמשרד עצמו.

4400: שאלת אותי לגבי החינוך המיוחד.

4400: גם שם, מאחר ומדובר באוכלוסיה רגישה שזקוקה לכוח אדם רב יותר גם בימים רגילים ובמיוחד בתקופות שכאלה, יכול להיות שההחלטות לא תהיינה גורפות גם מולם אלא ספציפית להם.

4400: בעקבות מפגשים שעשינו לאחרונה עם הג'וינט, שהפכו לגוף שמאוד מסייע לנו כעת, כשהתקציבים חסרים, ביקשנו לשדרג את מצב המוגנות של הילדים הללו בחינוך המיוחד הקשה, שמתקשים לחבוש מסיכות.

4400: כאן נדרש להשקיע סכומים רבים לצורך מיגון במערכות סינון מאוד מיוחדות בחדרים מוגנים של בתי הספר הללו.

4400: לשמחתי, הג'וינט נענה, בימים הקרובים נקבל את הסכומים הנדרשים, ונתחיל לצייד את בתי הספר הללו בחינוך המיוחד הקשה במערכות סינון משוכללות שתחסוכנה מאיתנו את הצורך להתמודד עם חבישת מסיכות לילדים כאלה, שזה מצב מאוד בעייתי.

4400: בעבר, בגלל המצב הזה, נדרשנו לסגור את המוסדות הללו, והיום, בזכות מערכות הסינון, נוכל להאריך את שיגרת החינוך שלנו.

זבולון אורלב: בעניין המשפטי שמטריד אותי; הממשלה קיבלה ב- 3 בפברואר החלטה להסמיך את שר החינוך והתרבות על פי תקנות, והתקנות פורסמו.

זבולון אורלב: אני מבקש ממך בתוך שבועיים, אם ניתן, לומר לנו מי הם בעלי הסמכות לנהל את מערכת החינוך בשעת חירום.

זבולון אורלב: הציבור ובעעל האחריות צריכים לדעת.

זבולון אורלב: יש להבהיר את הסוגייה הזאת.

זבולון אורלב: אני מקבל את הדברים שאת אומרת, אבל מהביקורים שלי בבתי הספר אני יכול לומר לך שהדברים שנאמרו פה לא הגיעו לבתי הספר.

זבולון אורלב: הפעם האחרונה שבה ביקרתי בבית ספר היתה ביום ראשון האחרון, ה- 20 באוקטובר, והחוזה שאת מדברת עליו יצא ב- 17 באוקטובר, וייתכן שהוא עוד לא הגיע.

זבולון אורלב: בכל אופן, עד אז לא נתקלתי בבית ספר שבו המורים תודרכו.

זבולון אורלב: חלק מהמוטיבציה שלי ליזום את הישיבה הזאת להיא לגרום לחלחול של הנושא במערכת ובבתי הספר.

זבולון אורלב: אני גם חושב, שאם תזמינו אותנו לבקר במערכת החינוך ב- 30 באוקטובר יהיה עניין גדול מאוד לחברי הכנסת להתפרס בין בתי הספר במחוזות השונים.

זבולון אורלב: כך נוכל לעמוד מקרוב על כל ההיערכות, ולהיפגש באופן בלתי-אמצעי עם ועדי ההורים, המורים והתלמידים כדי להתרשם מהעבודה הזאת.

4400: אני חושבת שלא צריך לעמוד בנושא הזה עם סטופר, אבל יש לנו סטופר טבעי, שהוא זה שלחץ גם עליך לכנס את הישיבה.

4400: הנאומים של נשיא ארצות הברית מלחיצים את המערכת ואת מנהלי בתי הספר.

4400: רק התחלנו את שנת הלימודים, והמנהלים מתעסקים עם בעיות קשות לא פחות כמו התכניות האחרונות בנושא הזנת התלמידים בבתי הספר ובכלל בחברה הישראלית ובעיות האלימות.

4400: אני משוכנעת שבימים האלה, ככל שהמצב מתקרב אולי לרגע האמת, המנהלים יעשו את הדברים באופן אינטנסיבי.

4400: זה לא מייתר את הצורך שלנו לבדוק את הדברים ואת יישום ההנחיות.

אברהם צדקה: אני מבקש להדגיש, שמערכת החינוך מטפלת בנושא היערכות לשעת חירום במהלך כל השנה ובכל הימים, ובוודאי שבתקופה הזאת, בעקבות האיום, הדברים הרבה יותר אטרקטיביים ועולים על הפרק.

אברהם צדקה: באשר לחינוך המיוחד; המנכ"לית הזכירה את מערכות הסינון והאוורור של בתי ספר של החינוך המיוחד במקרים הקשים.

זבולון אורלב: לאיזה אחוז מתלמידי החינוך המיוחד יש מערכות סינון?

אברהם צדקה: כרגע באף אחוז, אפס.

אברהם צדקה: מתוך כ- 240 בתי ספר של החינוך המיוחד יש לנו כוונה להקים בעקבות אותו משאב כספי, שאנו מברכים עליו, בין 70-60 בתי ספר.

זבולון אורלב: באיזה לוח זמנים?

אברהם צדקה: לוח זמנים מיידי, עם המשמעות האדמיניסטרטיבית, כלומר להתקשר לחברה, להתקין וכו'.

זבולון אורלב: אתה מאמין שאפשר להסדיר את זה בחודש או בחודשיים?

אברהם צדקה: אם לא תהיה לנו אמונה, מצבנו לא יהיה טוב.

אברהם צדקה: אנו נעשה ככל יכולתנו לקצר את לוח הזמנים ולהתקין את המערכות האלה באיזורים של גוש דן אותם 70-60 וודאי בגזרת חיפה והקריות.

אברהם צדקה: הצפי שלי ללוח הזמנים: חודשיים-שלושה.

אברהם צדקה: כך אני רוצה להאמין.

מוטי סמט: מה עם החינוך הרגיל, מבחינת הסינון?

אברהם צדקה: בשלב זה אין לנו תכנית להתקין שם מערכות סינון ואוורור.

אברהם צדקה: תלמידי החטיבות העליונות, כיתות י"א-י"ב, הם בהחלט כוח מסייע למורה ולגננת בסיעוד התלמידים במסגרת התכנית לבתי הספר של החינוך המיוחד.

זבולון אורלב: רק אומר שוב מנסיון, שבאותה תקופה היה לחץ אדיר של ההורים בחינוך המיוחד, בעיקר של המקרים הקשים, לפתוח את בתי הספר כשהיו סגורים.

זבולון אורלב: ההורים מבינים את המצב, כשילדים שלהם כלואים בביתם לאורך כל שעות היממה, ולכן אני חושב שזאת מחשבה נכונה לתת דגש מיוחד לחינוך המיוחד ולחשוב על פתרונות בנושא כוח אדם וכד'.

שי כנעני: אני יכול לתת נתונים על מצב המיקלוט בבתי הספר.

שי כנעני: מתוך כ- 3,700 בתי ספר שקיימים בארץ יש לנו נתונים על כ- 80% מבתי הספר.

שי כנעני: 20 האחוזים האחרים הם בחלקם הגדול בתי ספר במבנים שאינם מיועדים לבתי ספר, כאלה שנפתחו בדירות או במבנים זמניים וכו'.

שי כנעני: מתוך 80 האחוזים יש ב- 2,250 בתי ספר מיקלוט הולם או אפילו עודף.

זבולון אורלב: "הולם" פירושו שכל התלמידים והמורים יכולים להיכנס?

שי כנעני: "הולם" פירושו ששטח המיקלוט, אם בצורת מיקלט אם בצורת מרחב מוגן, עונה לתקנים הקבועים, כלומר עשרה מטר מיקלוט או 15 מטר מרחב מוגן.

שי כנעני: הכוונה היא לשהייה מאוד קצרה, ורק בקו העימות קיים מיקלוט לשהות מאוד ארוכה.

שי כנעני: המיקלוט בבתי הספר הוא לא להמשיך לקיים את שיגרת הלימודים של בית הספר אלא לצורך התגוננות מיידית לפני התקפה.

שי כנעני: יש חסר במיקלוט בסדר גודל של כ- 850 בתי ספר.

שי כנעני: כמובן שיש לנו הנתונים על גודל הבנייה והעלות, אבל זה ודאי לא עניין אפקטיבי אם תפרוץ מלחמה בעוד חודש וחצי או חודשיים.

שי כנעני: אזורי קו העימות: אזור גוש דן והמטרופולין של חיפה מבחינת הכיסוי שלהם, שזו המסה הכבדה יותר של אוכלוסיית התלמידים, מכוסים טוב מבחינת המיקלוט.

שי כנעני: כלומר, בסך הכל, למשל, בתל אביב העיר אין חסר במיקלטים.

שי כנעני: נתונים מפורטים יותר אין לנו כאן.

שי כנעני: יש לנו בעייה מסויימת בירושלים, כי חלק גדול של המוסדות שם נמצאים בתוך בתי מגורים שבנתה האוכלוסיה החרדית.

שי כנעני: יש שם מעט בעייה, אבל בסיכום התמונה מבחינת הכיסוי, בחלק הגדול של אוכלוסיית התלמידים יש כיסוי הולם על פי דרישות התקן.

רחמים מלול: באותם 20% שבהם אין מיקלוט או יש מיקלוט חסר לא יהיו לימודים בזמן חירום?

אברהם צדקה: את השאלה הזאת יש להפנות למנכ"לית.

4400: אם זה יהיה התנאי לקיום לימודים, יצטרכו למצוא להם חלופה במתנ"ס מקומי או בכל מקום אפשרי אחר, שיש בו מיקלוט.

4400: אם לא, נצטרך לבטל לימודים בצער.

אברהם צדקה: יש בתי ספר שיש בהם עודף מיקלוט, ואפשר לעשות תכנית של איזון גיאוגרפי.

זבולון אורלב: למה צריך לבקש?

זבולון אורלב: הרי כולנו שמענו את הנאום של בוש.

4400: על הנייר זה נשמע נהדר, אך זה לא מעשי.

4400: הכי מעשי הוא להפוך מתנ"ס ממוקלט לבית ספר בעת הצורך.

4400: ולא, בתי הספר הללו לא יוכלו לפעול.

זבולון אורלב: מישהו צריך להנחות את הרשויות המקומיות ברעיון הזה, ולדרוש דיווח.

זבולון אורלב: עדנה, כמה יועצים עברו השתלמות?

עדנה דשבסקי: זה דבר שנעשה דרך קבע.

עדנה דשבסקי: מזה שנתיים אנו נמצאים בתקופה שבה אנו לא יכולים להרפות מהעניין הזה ולו לרגע, כך שזה נעשה כל הזמן.

זבולון אורלב: הדברים שאת אומרת מאוד מטרידים אותי, כי יש הבדל בין דברים שנאמרים בזמן רגיעה לבין זמנים שבהם בוש מכריז על מלחמה.

עדנה דשבסקי: אני אוסיף לך מימד נוסף.

עדנה דשבסקי: ב- 30 בחודש יש בשעות הבוקר תרגילי החירום משעה ארבע אחר הצהריים עד הלילה ולמחרת היום.

עדנה דשבסקי: ב- 10 בנובמבר שוב מכונסים כל הבכירים שלנו, וזה אומר הפסיכולוגים הבכירים והמחוזיים והיועצים הבכירים לעבודה על תרחישים רחבי-היקף.

עדנה דשבסקי: אסתפק רק בהגדרה הזאת.

עדנה דשבסקי: המטרה שלנו היא לשנן את נוהלי החירום שפותחו בשפ"י, ולעסוק בשני היבטים.

עדנה דשבסקי: ההיבט האחד הוא ההתארגנות בתרחישים רחבי-היקף שיכללו ניוד של אנשי מקצוע שלנו, הסעות ומערכות שתתמוכנה גם כאשר עלול להיות חלילה הרס תשתיות.

עדנה דשבסקי: בנוסף, היום אנו מעניקים את הידע שלנו בנושא של טיפול בטראומה ובפוסט טראומה.

עדנה דשבסקי: שלושת העניינים האלה מיועדים למטרה הזאת.

עדנה דשבסקי: במעטפת נעשו כמה דברים.

עדנה דשבסקי: למשל, במהלך השנה האחרונה היה לי הכבוד להיות חלק מצוות שבנה ערכת חירום לגננות, דבר שלא היה עד היום.

עדנה דשבסקי: למרות שהערכה הזאת עדיין לא פורסמה היא נמצאת כבר בידי גננות, ואנו בעיצומה של הכשרה ארצית על ידי יועצים ופסיכולוגים.

עדנה דשבסקי: אם יש 13,000 גננות בארץ, אני מעריכה שהיום כ- 60% מהן עברו את ההכשרה הזאת במימדים כאלה או אחרים.

עדנה דשבסקי: אנו לא לגמרי מרוצים, כי אנו רוצים שזה יהיה משהו ספירלי, שחוזרים עליו כל הזמן.

עדנה דשבסקי: אנו בעיצומו של התהליך הזה, ולמרות שהערכה הזאת עוד לא יצאה, הטיוטות שלה כבר נמצאות בשדה.

עדנה דשבסקי: בתחילת השנה המנכ"לית היתה שותפה שלנו ליום עיון לכל מנהלי בתי הספר העל-יסודיים; הם תורגלו באמצעות סדנאות ובחשיפה לאירועים כאלה ואחרים.

עדנה דשבסקי: היתה גם התייחסות לתפקידו הייחודי של המנהל, שהוא ראש הארגון במצבים האלה.

עדנה דשבסקי: בנוסף, אנו ממשיכים לעשות עבודה יומיומית בנושא, ואנו מכשירים את האנשים שלנו ללא הרף.

4400: אני חייבת להוסיף משפט אחד.

4400: במלחמת המפרץ ראו פעילות פיזית בשטח, ראו אנשים קונים סיילוטייפים ומדביקים ניילונים, ואז ידעו שיש מודעות והיערכות.

4400: היום זה לא הסגנון, ולא לזה אנחנו נדרשים.

4400: לכן יש תחושה של חשש – אולי לא מספיק עושים, אולי לא מספיק ערים.

4400: לצערי, אלה דברים שעושים בשוטף, ושגרת החירום שלנו נמשכת; אם זה לא טיל מעירק אז הוא מעזה.

4400: היום יש יותר אנשי מקצוע שיודעים מה לעשות ואיך לעשות.

4400: אמנם אין הדבקת סיילוטייפים, אבל יש ירידה למיקלטים, חבישת מסיכות, ערכות, נהלים והשתלמויות.

4400: הדברים נעשים.

זבולון אורלב: אני מקווה שתזמיני אותנו לביקור ב- 30 בחודש כדי שחברי ועדת החינוך יוכלו להיפגש באופן ישיר עם המנהלים.

זבולון אורלב: אני מקבל את דברייך, כי אני מכיר את שפ"י וזו מסגרת מאוד אחראית, אבל יש פער בין דברייך לבין הידיעה של מה שמתרחש בטח; אני לא נפגש עם אותם מנהלים, יועצים ובעלי תפקידים שאומרים שהדברים מתנהלים בפועל בבתי הספר.

זבולון אורלב: אני לא מרגיש את זה, אבל נותן אשראי עד ה- 30 בחודש.

זבולון אורלב: נראה אז איפה אנו עומדים.

עוזי בוכבינדר: מבחינת המיקלוט; מדינת ישראל נמצאת כיום במצב שונה מזה שהיה במלחמת המפרץ.

עוזי בוכבינדר: יש לזכור, שקמו המרחבים המוגנים.

עוזי בוכבינדר: אמנם יש גם הביתיים, אבל מוסדות החינוך עברו מהפך משמעותי בכל תחום המרחבים המוגנים.

עוזי בוכבינדר: המרחב המוגן נותן מענה טוב מאחר והוא זמין מאוד, הם בקרבת התלמידים כשנדרשים להגיע.

עוזי בוכבינדר: מעבר לכך, הפתרון השני הוא המיקלוט, ויש גם הנושא של חדרים אטומים, שאינו בטל.

עוזי בוכבינדר: במידה ונידרש, ניתן הנחיות להגיע גם לחדרים האטומים.

עוזי בוכבינדר: אני רוצה להדגיש, שאין כרגע כל צורך להכין חדרים אטומים.

עוזי בוכבינדר: זאת ההנחייה.

עוזי בוכבינדר: באשר למיקלוט, מדובר בתקציבים גדולים.

עוזי בוכבינדר: עצם הבנייה גורמת לכך שיש מרחבים מוגנים, ואנו מחייבים שעצם הבנייה תהיה גם מרחבים מוגנים.

עוזי בוכבינדר: במשך השנים הפערים יילכו וייסגרו, ואנו מאמינים בטכנולוגיה הזאת של המרחבים המוגנים.

עוזי בוכבינדר: באשר לרענון ערכות המגן; המנכ"לית ציינה את הבקשה לרענן.

עוזי בוכבינדר: יש מספיק ערכות.

עוזי בוכבינדר: בתרגיל עורף ארצי שביצענו בשנה האחרונה פתחנו את האפשרות שגם משפחות ירעננו את המסיכות.

עוזי בוכבינדר: זה תרגיל חדש שיתממש עם הזמן, דרך נוספת לגרום לכך שאנשים ירעננו את המסיכות.

עוזי בוכבינדר: הדברים האלה נכונים לכל השנה ולא רק ספציפית למצב הנוכחי.

עוזי בוכבינדר: מבחינת התגוננות; דיברנו על המיגון הפיזי.

עוזי בוכבינדר: בפן ההתנהגותי יש מספר פעולות שאנו עושים בשיתוף פעולה מצויין עם משרד החינוך; כאן מדובר על החינוך דרך שכבות ה', שצריכה להצביע על מוכנות המשפחה לחירום.

עוזי בוכבינדר: זאת פעולה שנעשית כל השנה, כל השנים, וחותכת את כל שכבות ה' במשך שבוע.

זבולון אורלב: יש הורים לילדים שעוד לא הגיעו לכיתה ה'.

עוזי בוכבינדר: כן, ואנו מוכנים כל השנה, בלי קשר לנאומים של בוש.

עוזי בוכבינדר: לגבי התהליכים הנוספים, שנקבעו לביצוע לאחרונה; מדובר בפעולות של שעת מחנך, בשיתוף פעולה עם משרד החינוך.

עוזי בוכבינדר: הכוונה היא לבצע הדרכה מאסיבית וביצוע שעה ספציפית לנושא ההיערכות.

עוזי בוכבינדר: לוח הזמנים הוא ה- 10 בנובמבר, ועד אז על המורים יתודרכו.

עוזי בוכבינדר: אחר כך הנושא הזה יובא בשעות המחנך תוך שבועיים.

עוזי בוכבינדר: לאחר שעת המחנך תבוצע הדרכה נוספת בנושא המסיכות, על ידי מורות חיילות.

עוזי בוכבינדר: זה יביא לשיפור מוכנות בשני התחומים שדיברתי עליהם.

טלי ורסנו: אנו מאמינים שהדרכה נכונה וטובה תוביל להתנהגות נכונה, כלומר הילדים יכירו עכשיו את המסיכות ולא בשעת המלחמה.

זבולון אורלב: איך התלמידים ייפגשו עם המסיכות?

טלי ורסנו: קודם כל, חלקם כבר נפגשים.

טלי ורסנו: הם נפגשים גם במסגרת התכנית שלנו לכיתות ה' וגם במסגרת רגילה למוסדות חינוך שאנו עורכים כל שנה; מדי שנה אנו עושים תרגילים של ירידה למיקלטים, ויש מספר כיתות שבהן גם חובשים את המסיכות.

טלי ורסנו: המסיכות לא זרות היום לתלמידים – לא באופן שהיינו רוצים אבל לא באופן גורף.

טלי ורסנו: בעניין התכנית שמפקדי הציג; אנו רוצים שכל תלמיד יידע עד תחילת דצמבר עם איזו מסיכה הוא הולך להיפגש במלחמה ואיך הוא חובש אותה.

טלי ורסנו: מבחינתנו, זה המוצר הסופי.

גרשון גרשון: כמה דברים לגבי ההיערכות של הטלויזיה החינוכית לשעת חירום; ציינת, שמלחמת המפרץ היתה שעתה היפה, ואנו נערכים בשני תרחישים עיקריים: שגרת חירום שנובעת מהשבתת מערכת החינוך – חלקה או כולה, ואז נשדר מהאולפן הרגיל שלנו, שיהיה מוכן גם לשידור חי, וחירום אדום, שבו התושבים יוכנסו למיקלטים.

גרשון גרשון: נערכנו מהבחינה הטכנית לאיכלוס אולפן מלא, מצויד מאל"ף ועד תי"ו באחד המיקלטים שלנו.

גרשון גרשון: לפי מיטב ידיעתי, זה האולפן היחידי של אמצעי התקשורת שהוא מוגן.

גרשון גרשון: האולפן הזה עבר טסט לפני עשרה ימים, שבו שידרנו במעגל סגור מגוון רחב של אפשרויות שידור, והאולפן הזה מוכן לשידור.

גרשון גרשון: אנו בונים על כך שנצטרך להיות מוכנים, ואנו אכן מוכנים לשידור חי לציבור.

גרשון גרשון: לגבי השידור החי מהאולפן ה"עליון" הלא מוגן לשגרת החירום, שאנו לא יודעים מה יהיה משכה; התכנים לתקופה הזאת נקבעו יחד עם הרשות העליונה של משרד החינוך, שבה יש נציג של הטלויזיה החינוכית.

גרשון גרשון: על פי נסיון מלחמת המפרץ, הנציגות שלה התכנסה מדי יום להערכת מצב לגבי התכנים וההיערכות ביום המחרת.

גרשון גרשון: הנציגה שלנו היתה שם, ואנחנו נערכו בהתאמה.

גרשון גרשון: התוכן יהיה העברה רצופה של מידע מעודכן לכל האולוסיות ובכלל זה חדשות מוסברות לילדים ולבני נוער.

גרשון גרשון: על כך אני חושב שאין צורך להרחיב את הדיבור, כי גם ילדים ובני נוער צריכים מידע שמותאם להם.

גרשון גרשון: הדגש השני מבחינה תכנית הוא שידור תכניות הפג"ם – תכניות בידור.

גרשון גרשון: כולנו זוכרים את תכניות מלחמת המפרץ – הבאבא-בובה ושלושת הזקנים.

גרשון גרשון: אנו מנסים להחיות את הפורמטים האלה ולמצוא פורמטים חדשים, שיהיו בהם הומור ושיתרמו לאיכות החיים בשעת חירום.

גרשון גרשון: האולפן ישמש גם מוקד לפעולות התנדבות וישרת גם מוקדים אחרים כמו חדר המצב של משרד החינוך, הודעות של פיקוד העורף וכו'.

גרשון גרשון: במקביל, אנו מוצאים לנכון, שבזמן שיש מבזקי חדשות, ובשעת חירום יש צורך במבזק מדי שעה ואחרי הודעות מצילות חיים יהיו קטעי פרשנויות או דברים של ראשי המדינה וראשי מערכת הביטחון.

גרשון גרשון: דיברתי על כך עם חבר הכנסת נודלמן לפני הישיבה.

גרשון גרשון: אנו חושבים שחובתנו היא לשרת את אותם מבזקים גם בערוץ 23, לא רק בערוץ הראשון, עם תרגום סימולטני לרוסית.

גרשון גרשון: זאת בהנחה שאף גוף לא יעשה את זה חוץ מרדיו רקע ומתוך הבנה שכמדינת ישראל אסור לנו להפקיר מיליון עולים למידע שיבוא מהלווינים, שיתנו את החדשות בפריזמה שלהם ולא שלנו, ושלא יתנו מענה בזמן אמיתי לצורך להיות מעודכנים.

זבולון אורלב: מה עם השפה האמהרית?

גרשון גרשון: אני מגיע לזה.

גרשון גרשון: לא אכנס לכל התכנים של השידורים, אבל אנו רוצים לשדר בהתאמה מהגיל הרך עד למשפחה מהבוקר.

גרשון גרשון: בכל התכניות שלנו שמשודרות כרגע, כולל התכנית "דרך העיניים שלנו" באמהרית ו"ילדי השכונה" בערבית, ננסה להביא תכנים, וזה כמובן תלוי בנסיבות.

גרשון גרשון: אני יודע שכל ההודעות מצילות החיים הן גם ברוסית וגם באמהרית, אבל אנו חושבים שנוכל להעביר תכנים באמהרית וברוסית.

גרשון גרשון: זה תלוי בנסיבות וביכולת ההפקה שלנו במיקלט, כי שם יכולת ההפקה שלנו נמוכה יותר.

גרשון גרשון: מהראיון שלך ברדיו הסקתי, שאתה לא בדיוק מבין מה קורה בחינוכית, ואני מקווה שכרגע אתה יודע בדיוק מה קורה שם.

זבולון אורלב: אמרתי, שזאת יכולה להיות שעתה הגדולה דווקא משום שאנשים בחרדה ונמצאים בבית.

זבולון אורלב: להיפך; יש לי ציפיות גבוהות מהטלויזיה החינוכית שבתיאום מלא תהיה המערכת המשדרת לילדים, תחת האחריות הפדגוגית של משרד החינוך, כי כל שאר הערוצים משרדים למבוגרים.

זבולון אורלב: אני מאמין ביכולת

זבולון אורלב: כם לדבר לילדים.

מיכאל נודלמן: מהן התכניות לגבי שהות ממושכת במיקלטים?

עוזי בוכבינדר: השהייה הנדרשת מהאזרחים ומכל המגזרים היא שהייה קצרה, כפי שאנו קוראים לה, והיא עד מספר שעות בודדות.

עוזי בוכבינדר: לאחר מכן ניתן הנחיות.

עוזי בוכבינדר: הקונספציה מדברת על שהייה קצרה בלבד.

מוטי סמט: אני רוצה לשבח ברמת ההיערכות את המשרד ואת פיקוד העורף, גם מידיעה אישית, כשהייתי מנהל בית ספר ומפקח.

מוטי סמט: אבל הפער הוא עצום בין ההיערכות למציאות.

מוטי סמט: נפגשתי אתמול עם שלושים מורים, ובשבוע שעבר עשיתי סיור במוסד חינוכי.

מוטי סמט: ירדתי שם לראות שיעור חינוך גופני במיקלט, ובגלל שחשתי חוסר אוויר ביקשתי לפתוח את פיתחי האוורור.

מוטי סמט: איש לא ידע היכן המפתח להם.

מוטי סמט: איזה לחץ של 450 היה נוצר אם היו צריכים לצאת דרך פתחי החירום?

מוטי סמט: עשיתי תרגיל נוסף, ויצאתי מעבר לפתח החירום.

מוטי סמט: מצאתי, שאחרי פתחי החירום יש זגוגיות שבורות ועוד דברים שאיני רוצה לתאר כאן.

מוטי סמט: אמרת שהיית בבתי ספר, ולא חשת בהיערכות.

מוטי סמט: גם כשחוזר מנכ"ל מגיע, זה עדיין לא מרגיע אותי.

מוטי סמט: דווקא בימים כאלה, שבוש מדבר וסדאם צוחק, אני טוען שבחוזר מנכ"ל יש לדרוש חתימה של כל אדם שמאשרת קריאה והבנה של החוזר.

מוטי סמט: גם אם מורה עובד שעה אחת ביום הוא צריך לקרוא ולהבין מה זה חדר אטום, חדר מוגן, מרחב, היכן המפתח והיכן רשימת הטלפונים של התלמידים.

מוטי סמט: את הדברים האלה לא מצאתי.

מוטי סמט: ההיערכות היא נהדרת.

מוטי סמט: אתמול נפגשתי עם שלושים מורים, ושאלתי אותם אם הם נקלעו לישיבה או דיון בנושא המלחמה או קראו את החוזר.

מוטי סמט: התשובה היתה שלילית, ואלה הם הדברים הפשוטים ביותר.

מוטי סמט: דווקא בימים כאלה?

מוטי סמט: אני זוכר כמנהל בית ספר וכמפקח את הסקת המסקנות.

מוטי סמט: לכן אני אומר שההיערכות נהדרת, אך ברמת השטח הדברים רעים.

מוטי סמט: שאלתי את המורות שאלה כזאת: אם מנהל בית הספר וסגנו נקראו למילואים, מי ימלא את מקומם?

מוטי סמט: מי יהיה אחראי ביטחון בבית הספר אחרי הצהריים, כשבית הספר פועל?

מוטי סמט: מי מקבל סמכות ואחריות לתת תשובות להורים?

מוטי סמט: אף אחד לא ידע את התשובה.

מוטי סמט: תוך כמה זמן יפנו את ציוד המיחשוב במקלטים?

מוטי סמט: אין תנאים.

מוטי סמט: חשוב שכל אדם יקרא, כולל ממלאי מקום, את חוזר מנכ"ל, שהוא מפורט וחשוב.

זבולון אורלב: אני חושב שאכן יש לחייב את המורים לחתום על קריאת החוזר.

מוטי סמט: הרי לטיול אנו מתארגנים ימים רבים, אז על אחת כמה וכמה בעניין כזה.

מוטי סמט: הדברים צריכים להיות ברורים, ולא מדובר בשעה אחת של היערכות.

מוטי סמט: זאת השתלמות של האחראים לביטחון וממלאי מקומם.

מוטי סמט: כל איש צריך לדעת מה תפקידו, וככל שהדברים יהיו ברורים יותר, כך נישן טוב יותר.

מוטי סמט: כרגע אני מרגיש איזושהי שאננות.

זבולון אורלב: גם אני מדגיש את אותו פער מטריד.

רן ארז: כבוד היו"ר, אני רוצה להודות לך על שהזמנת אותי לישיבה הזאת, ומברך אותך על יוזמת כינוס את הישיבה.

רן ארז: בתחילת הישיבה, כששמעתי את דברי המומחים הושנים, נרגעתי.

רן ארז: נרגעתי כי שמעתי את צדקה מדבר על האמונה ונרגעתי כי שמעתי את המנכ"לית סומכת על המנהלים.

רן ארז: אבל לאט לאט התחלתי להיכנס לחרדה נוספת, כי התחלתי לשמוע שרק בחלק מהמוסדות יש מיקלטים, ושממילא כל השנה עובדים על זה, ואם כך זה בסדר.

רן ארז: אנחנו שומעים את התוצאות של העבודה הזת ממשנה למזכ"ל הסתדרות המורים.

רן ארז: מעל כל במה שרת החינוך והמנכ"לית אומרות שזה גוף אחראי מאוד, ואם זה מה שהן אומרות, ודאי שזה מדאיג אותי.

רן ארז: אני רוצה לשאול כמה שאלות, שאני בעצם יודע את התשובות עליהן.

רן ארז: לגבי המיקלטים שאמורים להיות אטומים; האם מישהו בדק את הגומיות?

רן ארז: האם מישהו בדק שהפועלות ששוטפות שם לא פגעו בהן עם חומרים כימיים?

רן ארז: האם המיקלט הוא אטום?

רן ארז: שמעתי מאלוף מומחה שאין לנו מה לדאוג, שזה עניין של רק כמה שעות.

רן ארז: אבל כולנו יודעים מהשירות הצבאי כמה זמן פעיל הפילטר של המסיכה.

רן ארז: אני לא רוצה לומר, כי יש פה טלויזיה.

רן ארז: ומה יעשו אחרי אותן השעות הבודדות, כשהפילטר כבר לא פעיל?

רן ארז: מי יחליף?

רן ארז: מה יעשו אחר כך?

רן ארז: לכן אני מתחיל לראות מודאג, כי אני מורה, נמצא בשטח, ויודע מהי המוכנות.

רן ארז: לכן יש לי הצעה, שיכולה לפתור את הבעיות שבפניהן ניצב משרד החינוך.

רן ארז: משרד החינוך פתר את הבעיות במספר תחומים.

רן ארז: למשל, את ההכנה לבחינות הבגרות העבירו לגופים חיצוניים כמו ברנקו וייס וכו'; את אבטחת מוסדות החינוך העבירו למשטרה.

רן ארז: אני חושב, שמשרד החינוך יכול לפתור את הבעייה על ידי העברתה לגוף אחר, כך הוא לא יהיה אחראי, ולא יבואו אליו בטענות.

רן ארז: המצב, כפי שהוא כרגע בידי משרד החינוך, הוא מאוד מדאיג.

רן ארז: אנו נמצאים לקראת סוף אוקטובר, ואנו שומעים על כל שמאמינים וסומכים.

רן ארז: הפעם האחרונה שבה שמעתי על המילה "סמוך" היתה בשנת 1973 במלחמת יום הכיפורים.

רן ארז: אני רוצה להוסיף, שאני רואה בטלויזיה החינוכית קרן אור באפילה.

רן ארז: הם באמת נערכים, ואני סומך על זה שהם יעשו דברים טובים.

יצחק מימון: אני שומע את הדברים על כיסוי אלם במוסדות החינוך לילדים שלנו.

יצחק מימון: מי שמסתובב היום במוסדות החינוך מבין שאין כיסוי אלם לילדים.

יצחק מימון: מיקלטים שמשמשים כמעבדות מחשבים, ככיתות לימוד, כמחסנים---

זבולון אורלב: גם בכנסת המיקלט משמש חדר כושר, ועם קבלת התראה מפנים אותו.

זבולון אורלב: כמה זמן לוקח לפנות חדר מחשבים?

יצחק מימון: בוא לראות את הציוד שנמצא שם.

זבולון אורלב: אני נמצא מדי שבוע בבית ספר.

יצחק מימון: יש שולחנות שמקובעים לרצפה ולקירות, וזה לא לוקח שעה או שעתיים.

יצחק מימון: איש מקצוע מצליח לפנות ביום שלם.

רן ארז: על פי הוראות משרד החינוך, כל מיכשור הכושר וחדרי הכושר במיקלטים מעוגנים בברגים כבדים ביותר בקירות.

יצחק מימון: מעבר לזה, אנחנו מדברים פה על מלחמה שאינה רגילה, וכשמתקינים במיקלט מזגן, הוא אינו אטום יותר.

יצחק מימון: גם אם החלון אטום, מה עם החור המזגן?

יצחק מימון: מישהו בדק את זה?

יצחק מימון: יש 2,250 מיקלטים, אבל מישהו בדק אותם?

זבולון אורלב: השלטון המקומי כאן?

זבולון אורלב: יהודית, אני מבקש שתשלחי מכתב לשלטון המקומי, שאם שוב בעלי הסמכות לא יגיעו לישיבה, אני אחדל להזמין אותם לישיבות.

יצחק מימון: יש לי שאלה נוספת לפיקוד העורף; במקרה פגיעה, האם יש תכנית פינוי לתלמידים – לאן, מתי ואיך?

יצחק מימון: בנושא החיסונים; בית הספר מוכן לבצע חיסונים לתלמידים שאמורים לקבל חיסון מפגיעה ישירה באיזור שנפגע?

יצחק מימון: מישהו בדק את זה?

יצחק מימון: אני מכיר את הנושא מבפנים, כי רק הרגע השתחררתי מצה"ל, ועדיין לא שמעתי תשובות.

יצחק מימון: אני מצפה מפיקוד העורף וממשרד החינוך להשיב.

אתי בנימין: אני מצטרפת לדברי מוטי סמט, רן ארז ואיציק מימון.

אתי בנימין: רוב המיקלטים בבתי הספר בישראל הם מחסנים.

אתי בנימין: נכון לירושלים, מתוך 850 בתי ספר, לא כולל את המגזר הערבי, מזרח ירושלים, ב- 120 בתי ספר אין מיקלטים.

אתי בנימין: זה כולל את המגזר החרדי, ורוב הבעייה נמצאת שם, כי רוב בתי הספר שלהם הם בקראוונים וכדומה.

אתי בנימין: אני רוצה לפנות למנכ"לית; משרד החינוך יצא בימים אלה בפרוייקט הסברה יפה למורים בבתי הספר בנושא התמודדות במצבים ובתרחישים שונים.

אתי בנימין: נכחתי באחד הערבים האלה, שנתנו מענה למורים, אבל ברוב בתי הספר מי שמגיע ועושה את העבודה בנושא הזה הוא נציג המשטרה.

אתי בנימין: בפרוייקט הזה חייב להיות שותף נציג של שפ"י, קב"ט בית הספר ונציג המשטרה.

אתי בנימין: הפרוייקט לא עובד במציאות.

4400: זה לא נכון.

4400: קיבלתי פניות מהורים בירושלים---

זבולון אורלב: אתי, תעבירי למנכ"לית מכתב, ואני סומך עליה במאת האחוזים שהיא תבדוק את הבעייה.

חוסניה ג'בארה: כבוד היו"ר, אני מודה לך על כינוס הוועדה בנושא הזה.

חוסניה ג'בארה: אני רוצה לציין, שיש הבדל בין התיאוריה למציאות.

חוסניה ג'בארה: בתיאוריה אנחנו מדברים דברים יפים וחשובים, אבל במציאות אנחנו לא מרגישים וממשים את זה, לפחות חלק מזה.

חוסניה ג'בארה: מדברים על הסברה, השתלמות למורים וטלויזיה חינוכית, אבל במגזר הערבי ברוב בתי הספר אין מיקלוט.

חוסניה ג'בארה: אני רוצה לזמן את ועדת החינוך יחד עם המנכ"לית לבקר במגזר הערבי, ולראות את בתי הספר שאין בהם מיקלוט.

חוסניה ג'בארה: גם בבתי הספר שיש בהם מיקלוט, רמת המיקלוט נמוכה מאוד.

חוסניה ג'בארה: יש לבדוק את הנקודה הזאת, ואין להבדיל בין ילד לילד.

חוסניה ג'בארה: אני רוצה לדבר גם על חרדות; בגלל שרוב הילדים במגזר הערבי לא קיבלו כל הסברה, הם מפחדים מהערכה.

חוסניה ג'בארה: הם חושבים שזה משהו שרוצה לטרוף אותם.

חוסניה ג'בארה: לדעתי, צריך לצאת חוזר ממשרד החינוך למנהלי בתי הספר, למורים ולמדריכים כדי לקרב את הילדים לנושא הזה.

זבולון אורלב: לא היית פה, אבל טלי ורסנו דיברה על תירגול שיעברו כל תלמידי ישראל מ- 10 בנובמבר ועד סוף נובמבר.

חוסניה ג'בארה: סלחו לי על שנכנסתי באיחור, ולכן לא שמעתי את דבריה.

חוסניה ג'בארה: חשוב שגם המורים והמנהלים יעברו את התירגול הזה.

חוסניה ג'בארה: במלחמת המפרץ, למשל, מתו ילדים במגזר הערבי בגלל אי הבנה של המשפחות, ההורים והמורים.

חוסניה ג'בארה: לכן יש לפעול בנושא הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מסכים לחלוטין עם דבריה של חברת הכנסת ג'בארה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבתי ספר רבים במגזר הערבי המצב אינו מספק כלל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הרי יש בתי ספר שאין בהם מספיק חדרי לימוד.

עוזי בוכבינדר: אני רק אתייחס בקצרה לנושאים שעלו כאן.

עוזי בוכבינדר: לגבי המיקלטים המשמשים כדו-תכליתיים; אנו בעד שימוש דו-תכליתי, כי אז רמתם הגבוהה נשארת.

עוזי בוכבינדר: הכללים מאוד פשוטים: יש לפנותם תוך ארבע שעות בהינתן הנחייה.

זבולון אורלב: מי מפקח על הדברים?

עוזי בוכבינדר: אנחנו נותנים את ההנחיות, והפיקוח הוא על בעל הנכס.

עוזי בוכבינדר: לצורך העניין, הרשות המקומית.

עוזי בוכבינדר: במסגרת תרגילי עורף ארצי אנחנו בודקים את מצב המיקלוט ומדווחים עליו למשרד החינוך.

יצחק מימון: אתם חוזרים לבדוק שוב אחרי הגשת הדו"ח?

עוזי בוכבינדר: אנחנו בודקים רק שנה אחר כך.

עוזי בוכבינדר: אין לנו יכולת לבדוק כל מיקלט ומיקלט, והאחריות יושבת על בעל הנכס.

עוזי בוכבינדר: אני מציין את זה לא ברמת ההתחמקות אלא כי אין לנו הכוחות לבצע זאת וזה גם לא באחריותנו.

זבולון אורלב: אני רוצה להבין: מי מפקח על הרשות המקומית שתעשה מלאכתה נאמנה?

עוזי בוכבינדר: אנו נותנים את ההנחיות, ולא עושים את הפיקוח.

עוזי בוכבינדר: אנו מנצלים את תרגיל העורף הארצי כדי לבדוק גם מה מצב המיקלוט.

עוזי בוכבינדר: האחריות על האחזקה ועל הבקרה היא על אחראי הנכס.

זבולון אורלב: טוב, אולי נבקר בכמה מיקלטים עם מימון, נביא את ראש ראש הרשות ונברר.

זבולון אורלב: רבותיי, כולנו אחראים לילדים.

זבולון אורלב: אתה למעשה אומר, שאין פיקוח.

עוזי בוכבינדר: במיקלטים ציבוריים ברור שהחובה היא על הרשות.

זבולון אורלב: אין חולק שהאחריות על האחזקה היא של הרשות.

זבולון אורלב: אני מדבר על פיקוח.

זבולון אורלב: כשיש למישהו אחריות, חייבים להיות פיקוח וביקורת.

זבולון אורלב: המדינה מחייבת את ההורה לשלוח את התלמיד לבית הספר, ואם הוא לא עושה זאת – זו עבירה.

זבולון אורלב: אז שולחים את הילדים למקום לא מוגן?

זבולון אורלב: אנו תובעים שיהיה פיקוח, כדי שנהיה בטוחים שהילדים שלנו, שהם חסרי ישע, לא יישלחו למלכודות מוות, חס וחלילה, אלא למקומות מצילי חיים.

עוזי בוכבינדר: אני מסכים איתך, ואני שוב אומר שברור על מי מוטלת האחריות.

עוזי בוכבינדר: לגבי תירגול; נושאי הפינוי במקום שנפגע הם חלק מההיערכות, והם מתורגלים.

עוזי בוכבינדר: אם חלילה איזור מסוים נפגע, ברור לאן מפנים.

עוזי בוכבינדר: התירגול הוא ברמה די גבוהה, במיוחד בשנה האחרונה.

יצחק מימון: כולל במוסדות החינוך?

עוזי בוכבינדר: אני לא יודע ספציפית אם תירגול כזה בוצע במוסדות החינוך, אבל זה מבוצע באוכלוסיה אזרחית, וההתייחסות היא אותה התייחסות.

עוזי בוכבינדר: אפשר לבדוק את העניין הזה.

יצחק מימון: תבדוק, כי זה לא בוצע ולא תורגל.

יצחק מימון: לגבי מגזר המיעוטים; אין שום הבדל, מבחינתנו.

יצחק מימון: ההדרכה תהיה רוחבית, ותכלול גם את מגזר המיעוטים.

יצחק מימון: בעניין החיסונים; מדובר על תרופות לאוכלוסיה שנפגעה.

יצחק מימון: כל מי שיצטרך בכל איזור שייפגע יקבל את התרופות.

אברהם צדקה: המיקלט צריך להיות כשיר לפינוי תוך ארבע שעות.

אברהם צדקה: נשאלת השאלה, עד איזו רמה מגיעה אחריות משרד החינוך כגוף ממלכתי ציבורי, שאמור לדעת את הנתונים בנוגע ל- 4,000 בתי ספר.

אברהם צדקה: עד איזו רמה הפיקוח צריכה לחלחל בשטח?

זבולון אורלב: אנו מבצעים מדי שנה בדיקה.

זבולון אורלב: אגב, מיקלט לא נותן מענה להתקפה הכימית אלא המרחבים המוגנים הם הרלוונטיים.

זבולון אורלב: ועדת החינוך והתרבות רשמה לפניה את דיווח משרד החינוך באשר להיערכות מערכת החינוך ופיקוד העורף נוכח איום סכנת מתקפת טילים על העורף בישראל.

זבולון אורלב: הוועדה הביעה דאגה, כי היקף המיקלוט הפיזי אינו מכסה את כלל תלמידי ישראל לרבות המגזר הערבי.

זבולון אורלב: אין ספק, כי החוסר במגזר הערבי הוא גדול יותר בגלל בעיית המבנים.

זבולון אורלב: מדיווחים של ארגוני המורים, ארגון ההורים וחברי ועדת החינוך עולה דאגה, כי יש פער בין ההיערכות של המשרד הראשי והמחוזות לבין המציאות במוסדות החינוך.

זבולון אורלב: הוועדה פונה למשרד החינוך לזרז את הטמעת ההיערכות מוקדם ככל האפשר בבתי ספר.

זבולון אורלב: הוועדה גם תבקר במוסדות החינוך כדי לעמוד מקרוב על ההיערכות.