ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 529, 2002-10-22 09:00

זבולון אורלב: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

זבולון אורלב: בישיבה הקודמת אנו סיכמנו להניח נוסח חדש של הצעת החוק לאחר התייעצות עם חבר הכנסת המציע זאב בוים.

זבולון אורלב: מטרת החוק הזה היא לחייב הענקת זכויות לסטודנטים ששירתו במילואים.

זבולון אורלב: הגופים המוסמכים הם אלה אשר ייקבעו כיצד תינתנה הזכויות ומתי הן תינתנה.

זאב בוים: אני רוצה לברך את תלמידי "תיכון חדש" מקרית גת אשר יושבים כאן היום.

זאב בוים: אני רוצה לפתוח ולומר כי אני באמת הסכמתי לשינויים שיהפכו את החוק הזה לחוק מסגרת, אשר בתוכו המל"ג תקבע את ההנחיות והכללים.

זאב בוים: אני חייב לציין כי אתמול פנה אליי פרופסור מגידור, נשיא האוניברסיטה העברית, וניסה לשכנע אותי שלא להתקדם עם חקיקת החוק, כדי שור"ה תבדוק האם החוק הזה בכלל נדרש.

זאב בוים: אני הודעתי לו כי אני נחוש בדעתי לקדם את הצעת החוק הזו.

זאב בוים: החוק הזה נולד מתוך פניות של סטודנטים רבים.

זאב בוים: אני חושב כי חשוב לחייב בחוק את המוסדות השונים להקל על סטודנטים ששירתו במילואים, ולא להשאיר זאת לשיקול דעתם ורצונם הטוב.

יהודית נאות: איזו תקופה של שירות מילואים מחייבת את נתינת ההקלות הללו לסטודנט?

יהודית נאות: בהצעת החוק כתוב כי המועצה תקבע את תקופת הזמן.

זאב בוים: הסעיף המקורי דיבר על כך שסטודנט שנקרא לשירות מילואים בן שבעה ימים ומעלה, סמוך למועד בחינותיו, יהיה זכאי למועד בחינה נוסף.

זבולון אורלב: בנוסח החדש אנו משאירים את ההחלטה הזו בידי המל"ג.

יהודית נאות: למרות שהמוסדות יטענו כי הם כבר מיישמים את ההקלות האלה בפועל, אני חושבת כי יש מקום להצעת החוק הזו.

יהודית נאות: עם זאת, אני חושבת כי צריך להיות כתוב במפורש כי המל"ג תתייעץ עם המוסדות הנוגעים בדבר.

יהודית נאות: אני חושבת שיש הבדל בין תלמיד שהפסיד כמה הרצאות במשפטים, אותם הוא יכול לקרוא אחר כך, לבין תלמיד שהפסיד מעבדה בפיזיקה, ולא יכול ללמוד אותה שוב, כיוון שלא ניתן להעמיד את כל האופרציה מחדש.

פפי יקירביץ: אני רוצה לפתוח ולומר, כי האוניברסיטה העברית ושאר האוניברסיטאות עושות את המקסימום כדי לבוא לקראת הסטודנטים המשרתים במילואים.

פפי יקירביץ: אנו אפילו מעניקים סיוע כספי לסטודנטים אשר משרתים במילואים.

פפי יקירביץ: אני חושבת כי כאשר המצב בפועל הוא כזה, זה איננו נחוץ ואף מסוכן לעגן את הסיוע הזה בחקיקה.

פפי יקירביץ: היום הכנסת הנוכחית חושבת כי סיוע לתלמידים המשרתים במילואים זה ערך עליון, ואנו מסכימים לכך, אך מחר יכולה להיות כנסת אחרת אשר תחשוב שצריך לסייע לאמהות חד-הוריות.

פפי יקירביץ: כך יוצר מצב בו כל אחד יקבע ערכים אחרים ויתערב בכללי המערכת להשכלה גבוהה.

פפי יקירביץ: חשוב לזכור, כי המערכת להשכלה גבוהה היא מערכת מפוארת, כיוון שאין בה מגע יד של השלטון.

זבולון אורלב: ומי קבע את עצמאותה?

פפי יקירביץ: החוק.

זבולון אורלב: החוק הוא פרי בית המחוקקים.

פפי יקירביץ: החוק משנת 1958 העניק לאוניברסיטאות ריבונות בתחום של ההשכלה הגבוהה.

פפי יקירביץ: אני חושבת כי הריבונות הזו והסוברניות הזו, הוא דבר עקרוני מאוד.

פפי יקירביץ: אני חושבת כי הקלות הזו הבלתי נסבלת שבה הכנסת משתמשת כדי להתערב במערכת הזו, איננה נכונה.

זבולון אורלב: אני מציע לך לקחת את דברייך בחזרה.

פפי יקירביץ: אני מתנצלת אם פגעתי במישהו.

פפי יקירביץ: הכוונה שלי היא שהערך של החופש האקדמי, הוא ערך שאסור לפגוע בו.

פפי יקירביץ: אנו נתקלים כל הזמן בדרישות ובקשות שאין להן עניין עם האקדמיה.

זבולון אורלב: את אותם דברים שאמרת על בית המחוקקים שעלול להשתנות ועמו גם גישותיו, אני יכול לומר גם על ור"ה.

זבולון אורלב: ייתכן וור"ה אחד יתחשב בזכויות סטודנטים ששירתו במילואים, ור"ה אחר יקבע כי הוא תומך בסטודנטים המסרבים ללכת למילואים וכו'.

זבולון אורלב: ההבדל בין שני הגופים הללו, הוא שבית המחוקקים נתון לביקורת ציבורית.

זבולון אורלב: מבין שני הגופים, ור"ה עלול להיות פחות יציב.

זבולון אורלב: אני חושב כי הצעת החוק הזו אינה מגלה שום התערבות בחופש האקדמי של המוסדות.

זבולון אורלב: החוק הזה ממשיך את הכיוון התומך בחופש האקדמי של המוסדות.

זבולון אורלב: החוק קובע כי המל"ג תקבע את תנאי ההטבות לחיילי המילואים.

פפי יקירביץ: אם החוק היה אומר בצורה הצהרתית כי המוסדות יתנו הקלות לחיילי מילואים על מנת לא לפגוע בלימודיהם, בהתאם לנהלים שיקבעו, זה היה בסדר.

פפי יקירביץ: המל"ג נותנת הכרה, אך היא איננה קובעת תקנות הנוגעות להתנהלותו של המוסד.

פפי יקירביץ: המל"ג לא יכולה לקבוע כי האוניברסיטה תיתן פטור לתלמיד שהפסיד שיעור בפתולוגיה.

פפי יקירביץ: האוניברסיטאות נושאות באחריות הציבורית לכך שמי שמקבל תעודה הוא כשיר לשרת את הציבור.

יהודית נאות: אני חושבת כי פטור זה דבר חמור.

יהודית נאות: אני חושבת כי צריך לתת לאותו סטודנט אפשרות להשלים את החומר שהוא הפסיד.

יהודית נאות: המוסדות צריכות להיערך בתקציבים מתאימים כדי לתת לסטודנטים ששירתו במילואים את האפשרות להשלים את החומר.

יהודית נאות: ההקלות הן לא במחיר של הורדת ידע, אלא במחיר של מאמץ.

זאב בוים: הכוונה לא היתה לתת דקלרציה, כיוון שברמה הדקלרטיבית, המערכת להשכלה גבוהה קבעה הקלות כאלו או אחרות.

זאב בוים: בחוק הזה אני מעוניין לחייב את ההקלות הללו.

זאב בוים: ההצהרות על הקלות אמנם קיימות, אך בפועל נאמר לי כי סטודנטים אשר ביקשו לממש את ההצהרות הללו, נתקלו בקשיים גדולים.

פפי יקירביץ: אני מעונינת לדעת באיזה מוסד זה קרה.

זאב בוים: פנו אליי סטודנטים והתלוננו על כך שהם אינם מקבלים את ההקלות שהבטיחו להם.

זאב בוים: בנוסף, פנו אליי סטודנטים שהעלו חשש כי יש פרופסורים שאינם מכירים בהקלות הללו בגלל שיקולים זרים של עמדות פוליטיות.

זאב בוים: החוק הזה אינו עומד בסתירה להצהרות של ור"ה, אלא הוא בא לעגן אותן מבחינה חוקית.

פפי יקירביץ: הבעיה היא שהחוק הזה מפקיע מידנו את הסמכות בנושא הזה, ומעביר אותה למל"ג.

זבולון אורלב: אני אנסה לשכנע את חה"כ בוים לתקן את הצעת החוק באופן כזה שיתן את הביטוי הראוי למוסדות.

זבולון אורלב: אני חושב כי ההערה שהעירה חה"כ נאות היא הערה מאוד נכונה, והיא גם עולה בקנה אחד עם סעיף 15 המקנה את החופש האקדמי למוסדות המוכרים, ולא למל"ג.

אייל זנדברג: גם כך החוק הזה יעמוד בסתירה עם סעיף 15, כיוון שההחלטות תהיינה באישור של המל"ג ואישור המוסדות.

זבולון אורלב: בישיבה הקודמת הופיעו נציגים של התאחדות הסטודנטים אשר הציגו מקרים קשים מאוד.

זבולון אורלב: הם אמרו כי בדרך כלל הדברים ממומשים, ויש מוסדות, פקולטות ומרצים אשר ראויים לציון ולשבח, אך במקביל ישנן גם תופעות לא מעטות בהם סטודנטים נפגעים.

זבולון אורלב: בישיבה הקודמת שמענו כי משקל הסטודנטים בכח הכולל של חיילי המילואים, בעיקר ביחידות הקרביות, הוא גדול.

זבולון אורלב: שליש מכח הלוחם במבצע "חומת מגן", היה סטודנטים.

זבולון אורלב: אנו חייבים להיות בטוחים כי הסטודנטים האלו אינם תלויים בנשיא מוסד או ראש פקולטה.

זבולון אורלב: אנו מאמינים כי אם המחוקק קובע נורמה, גם המרצה שדעתו הפוליטית שונה, יפעל על פי החוק.

יהודית נאות: כיום קיימות הוראות פנימיות בכל מוסד אקדמי.

זבולון אורלב: אנו מאמינים כי מי שמוכן לעבור על הוראה פנימית, יחשוב שלוש פעמים אם לעבור על הוראת חוק.

יעקב אפק: אני רוצה לציין כי בדרך כלל אנו עמדנו מאחורי כל מה שהצהרנו ופרסמנו, אך במבצע "חומת מגן" היו הצהרות של גורמים שונים שנתנו תחושה לסטודנטים כי כאשר הם יחזרו לבית, הם יהיו פטורים מעבודות ובחינות.

יעקב אפק: אני חושב כי זהו מקור הפניות והתלונות השונות מפי הסטודנטים.

זבולון אורלב: אני רוצה לצטט מתוך פרוטוקול של הישיבה הקודמת, את דבריו של ליאור שטרסברג: "לצערנו, מתוך השטח יש לנו מאות פניות במכלול הנושאים האלה, כשלפחות 70% מאותם פניות מדברות על נושא אחד של מועד מיוחד, ואני רוצה להדגיש את העניין הזה.

זבולון אורלב: אם אתה נותן לסטודנט מועד מיוחד לאחר שהוא חוזר ממילואים, שלושה או ארבעה חודשים מיום החזרה שלו, למעשה לא עשית שום דבר.

זבולון אורלב: לא נתת לו מועד מיוחד, אלא אילצת אותו להיבחן בסמסטר א' של המועד העוקב.

זבולון אורלב: מעבר לזה, אני לא רוצה להכליל.

זבולון אורלב: יש רצון טוב ויש מודעות, אך אני חושב כי בעניין הזה אנו לא יכולים לאפשר, ולא יכולים לקבל כי יש המון יוצאים מן הכלל במוסדות ובהמון מוסדות.

זבולון אורלב: העובדה שהפניות מגיעות אלינו, הוא אינו משהו באוויר.

זבולון אורלב: יש המון סטודנטים שצריכים לאחר שירות מילואים לרדוף הרבה זמן כדי להשיג את העניין הזה.

זבולון אורלב: בעניין הזה הגמישות והמודעות צריכים להיות ברורים.

זבולון אורלב: מעבר לכך, כאשר נקבע מועד מיוחד, הוא נקבע בזמן שהוא לא רלבנטי, והוא בעצם, למעשה, לא מועד מיוחד.

זבולון אורלב: אני חושב כי גם בהצעת החוק צריכים לקבוע זמן ברור…" הצעת החוק נולדה מצורך הקיים בשטח.

זבולון אורלב: אם בעקבות האמנה שאנו תמכנו בה תחילה, לא היו מגיעות תלונות לחה"כ בוים ולשולחנה של הוועדה, לא היינו ממציאים את העניין הזה.

זבולון אורלב: העובדה היא שהצעת החוק נולדה רק שנתיים אחרי המלחמה, ולא מיד בראשיתה.

יעקב אפק: בימים אלו קיבלנו מכתב ממנכ"לית המל"ג המפרט את השירותים המיוחדים הניתנים לסטודנטים המשרתים במילואים.

יעקב אפק: אם אני צריך לפעול לפי המסמך הזה, אני צריך להרע את התנאים הניתנים לסטודנטים באוניברסיטה שלנו, כיוון שאנו נותנים הרבה יותר הטבות לסטודנטים ששירתו במילואים, מאשר אלה המפורטות במסמך זה.

יעקב אפק: המל"ג קובעת כי ההטבות תינתנה לסטודנט אשר שירת במילואים חמישה ימים ומעלה, ואילו אנו מכירים בסטודנט אשר שירת גם יומיים במילואים.

זבולון אורלב: הצעת החוק איננה קובעת את התקופה המחייבת נתינת הטבות לסטודנט אשר שירת במילואים.

יעקב אפק: המחוקק אינו קובע זאת, אך המל"ג קובעת זאת.

יעקב אפק: איני מסכים כי המל"ג תכתיב לנו את הדבר הזה.

אריה היימן: כאשר אני פוגש סטודנטים הנמצאים בשירות מילואים, ואנו משוחחים על הפגיעה אשר נגרמת להם עקב שירות המילואים, אני תמיד אומר להם כי אמנם האוניברסיטאות עושות מאמצים גדולים מאוד על מנת לטפל בהם, אך דבר אחד לא יהיה ניתן להחזיר להם אף פעם, וזה את הזמן.

אריה היימן: אנו צריכים לראות כיצד לצמצם את הפגיעה למינימום.

אריה היימן: אני חושב כי המוסדות להשכלה גבוהה, ובעיקר האוניברסיטאות הלכו בשנה האחרונה הרבה מאוד צעדים קדימה לטיפול נאות בסטודנטים.

אריה היימן: כל אוניברסיטה פועלת מעט שונה בהתאם ליכולות שלה, האופי שלה ובגישתה לסטודנט.

אריה היימן: צריך לזכור כי אנו עוסקים לא רק באוניברסיטאות גדולות, אלא גם במכללות בהן המצב הוא לעיתים מעט שונה.

אריה היימן: אני מסכים כי בסופו של דבר ייקבע רף מינימום בהצעת החוק הזו.

אריה היימן: מצד שני אני מסכים כי הצעת חוק מן הסוג הזה, עלולה בסיטואציה מסוימת לרדד את מה שקורה היום בפועל.

אריה היימן: בשל כך אני מציע ללכת בכיוון ההפוך ולתת לאוניברסיטאות פרק זמן מסוים, שלאחריו הן תצטרכנה להגיע עם התחייבות שלהן לנתינת זכויות לסטודנטים האלה.

אריה היימן: הזכויות שניתנות היום, הן אינן זכויות עליהן האוניברסיטאות התחייבו בפני המחוקק, אלא בפני הסטודנטים.

אריה היימן: אני חושב כי זה לא נכון לתת את האחריות בידי החוק, אלא בידי האוניברסיטאות עצמן, כדי שהן תלכנה הרבה צעדים קדימה.

אריה היימן: אני חושב כי בדרך זו התוצאה תהייה טובה יותר מתוצאה של חוק מחייב.

אריה היימן: למרות הצעתי, אינני נגד החוק הזה, כיוון שהוא מיטיב עם הסטודנטים.

אריה היימן: לחוק הזה יש צד ערכי דקלרטיבי של תפיסת המחוקק את המשרת במילואים.

אריה היימן: אני חושב כי החוק הדקלרטיבי הוא נכון, אך מצד שני צריך לדחוף את האוניברסיטאות לעשות יותר ולעזור להן לממש את מה שהן רוצות לעשות, בעצמן.

משה נתיב: אני רוצה היום לדבר תחת שני כובעים.

משה נתיב: הכובע הראשון מייצג את המכללות, ואילו הכובע השני הוא הניסיון שלי בשלוש מלחמות בהן ראיתי מה עשו האוניברסיטאות לטובת חיילי המילואים.

משה נתיב: אני בדקתי את המצב כפי שהיה בשלוש מלחמות, והגעתי למסקנה שלא יהיה מנוס, אלא לקבל חוק אשר יגדיר את המינימום המגיע לסטודנט המשרת במילואים.

משה נתיב: החוק לא צריך לקבוע כיצד המוסד יממש את הזכויות שהוא חייב לתת, אלא יקבע את המינימום שהוא חייב לתת לחייל המילואים.

משה נתיב: במוסדות אקדמאים ישנו חופש אקדמי.

משה נתיב: לא כל הפקולטות נשמעות להנהלת האוניברסיטאות.

משה נתיב: ישנם שיקולים פרטיים לכל מיני פרופסורים אשר צריכים לנסוע לחו"ל לכנס מסוים, ובשל כך הם אינם מוכנים לבצע מועד נוסף של בחינה.

משה נתיב: אם כל המוסדות כל כך מעונינים לעזור לסטודנטים, כפי שהם מציינים, מדוע הם מתנגדים להצעת החוק הזו?

משה נתיב: חשוב לזכור כי הקצונה הצעירה, שרובה מורכבת מסטודנטים, היא זו אשר מובילה את צה"ל, וחשוב שאנו נשמור על המורל של החיילים המרכיבים אותה.

משה נתיב: בשל כך צריך להראות לאותם חיילים כי המדינה חפצה ביוקרם ומוכנה לתת להם את הזכויות המגיעות להם.

משה נתיב: אני רוצה לציין, כי היום ור"ה אינו מייצג את כל המוסדות האקדמאים.

משה נתיב: בשל כך יש המון סטודנטים אשר אינם נמצאים במוסדות אקדמאים המיוצגים על ידי ור"ה, וצריך גם בהם להתחשב.

אלון גני: התחושה שלנו בטכניון הוא שהדבר הנכון לעשותו הוא להסתפק במשהו הצהרתי, ולהשאיר את כל הפרטים בידי האוניברסיטאות.

אלון גני: הרושם המתקבל כאן הוא כי האוניברסיטאות הן גופים אטומים אשר עומדים נגד הסטודנטים.

אלון גני: אני חושב כי דבריו של יו"ר התאחדות הסטודנטים הארצי, אינם מייצגים.

אלון גני: אני חושב כי הוא הביא כמה מקרים פרטיים והשתמש בהם כמנוף.

אלון גני: אם הייתם שומעים את יו"ר אגודת הסטודנטים בטכניון, הייתם רואים כי היא חולקת שבחים רבים לדרך בה מתנהלים הדברים בטכניון.

אלון גני: אני מבקש כי תתנו לאוניברסיטאות להצטיין גם בתחום הזה.

אלון גני: מדוע צריך לכפות זאת מלמעלה?

אלון גני: אני לא חושב כי חוק יפתור מקרה פרטי של מרצה כזה או אחר אשר אינו בא לקראת הסטודנטים.

אלון גני: מקרים יוצאים מן הכלל לא יבואו לידי פתרונם באמצעות חוק או תקנה, אלא באמצעות אווירה כללית במוסד עצמו.

אלון גני: אני מסכים עם מי שאמר קודם כי חוק עלול ליצור מצב של רידוד.

אלון גני: אני חושב כי חוק מחייב עלול ליצור מצב של קיום החוק באופן טכני, מבלי להשתדל מעבר לכך.

אלון גני: אני חושב כי נכון יהיה להוציא הצהרה כללית, כאשר היישום של הדברים יהיה בידי המוסדות להשכלה גבוהה.

אלון גני: אם אתם חושבים כי צריך שיהיה גוף אשר יפקח על הדברים, ניתן לקבוע כי המל"ג היא זו אשר תפקח על כך.

זבולון אורלב: אני מציע כי בשלב הזה אנו נתקדם ונכין את החוק לקראת קריאה ראשונה.

זבולון אורלב: עד קריאה שנייה ושלישית תינתן אפשרות למוסדות השונים לקיים הידברות עם התאחדות הסטודנטים ועם קצין מילואים ראשי, ובמידה ותהיה הסכמה ביניהם כי לא צריך את הצעת החוק הזו, אני מניח כי חה"כ בוים לא ירצה להמשיך עוד בקידומו.

יהודית נאות: אני רוצה להציע כי דרישות החוק תופנינה אל המוסדות.

זבולון אורלב: אני מציע שיהיה כתוב: "המל"ג או המוסדות, הכל לפי העניין".

זבולון אורלב: אני חושב כי לא ניתן להפנות את הדרישות רק למוסדות, כיוון שאז הם יוכלו לטעון כי מדובר בעלות תקציבית נוספת.

זבולון אורלב: היום הות"ת מתקצבת במידה כזו או אחרת את זכויותיהם של הסטודנטים.

אייל זנדברג: חובת התקצוב תהיה קיימת בכל מקרה.

אייל זנדברג: זה אינו חייב להשפיע על מי אשר קובע את תוכן ההנחיות.

מירב ישראלי: אני רוצה להקדים ולומר כי בישיבה הקודמת הוחלט לעצב את הצעת החוק הזו כחוק מסגרת, שלפיו המל"ג קובעת את ההנחיות המחייבות את המוסדות השונים.

מירב ישראלי: סוכם כי הדברים הללו יעשו לפי האמנה, דין וחשבון של הוועדה לעניין השירותים המיוחדים לסטודנטים המשרתים במילואים.

מירב ישראלי: בשל כך יש הרבה פרטים שגם אני לא הייתי שלמה איתם ושמתי אותם בסוגריים.

מירב ישראלי: סוכם עוד, כי המל"ג תקבל את ההערות של המוסדות.

מירב ישראלי: אני מתחילה לקרוא את סעיף ההגדרות.

מירב ישראלי: 1.

מירב ישראלי: בחוק זה- "המועצה להשכלה גבוהה"-המועצה להשכלה גבוהה שהוקמה בחוק המועצה להשכלה גבוהה התשי"ח1958- (להלן-חוק המועצה להשכלה גבוהה).

מירב ישראלי: "מוסד"-מוסד שהוא אחד מאלה: (1)

מירב ישראלי: מוסד שקיבל הכרה לפי סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה (2)מוסד שקיבל תעודת היתר או אישור לפי סעיף 21א לחוק המועצה להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: (3)מוסד שהתואר שהוא מעניק הוכר לפי סעיף 28א לחוק המועצה להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: (4)מוסד שקיבל רשיון לפי סעיפים 25ג ו25-ד לחוק המועצה להשכלה גבוהה או רשיון זמני לפי סעיף 25ט לחוק המועצה להשכלה גבוהה.

יהודית נאות: מדוע החוק הזה חל גם על שלוחות?

זבולון אורלב: אותנו מעניינים הסטודנטים במדינת ישראל.

יהודית נאות: כיצד אנו יכולים להכתיב לאוניברסיטת אם הנמצאת בארץ אחרת, כיצד לפעול כאן?

זבולון אורלב: אנו לא מעונינים שתפעל במדינת ישראל שלוחה של אוניברסיטה המוכנה שהסטודנטים שלה במדינת ישראל יהיו מופקרים.

מירב ישראלי: התגובות שקיבלנו מן השלוחות השונות תומכות בחוק מצד אחד, אך מצד שני הן אומרות כי זה לא מסמכותן, ובשל כך לאחר שתיקבענה ההנחיות של המל"ג, הן תצטרכנה לפנות לקבלת אישור מאוניברסיטת האם.

מירב ישראלי: בנוסף, הן העירו כי לאחר שהן תקבלנה את ההנחיות הללו, הן תצטרכנה להעלות את שכר הלימוד בהתאם.

אריה היימן: אני רוצה לומר כי יש קבוצה של מוסדות שאין התייחסות אליהם בחוק הזה, כמו מכינות קדם-אקדמיות.

זבולון אורלב: מיכל, האם מכינות אקדמיות הן בגדר החוק הזה?

מיכל דלין-פרימרמר: על פניו נראה כי החוק הזה לא מתייחס גם למכינות הקדם-אקדמיות.

מיכל דלין-פרימרמר: במטריות העולות כאן, המל"ג איננה אחראית על מוסדות מן הסוג הזה.

זבולון אורלב: מי אחראי על המוסדות הללו?

אריה היימן: משרד החינוך.

זבולון אורלב: האם ניתן להוסיף להגדרת החוק, "מכינות קדם-אקדמיות שהוכרו על ידי משרד החינוך"?

דורית מורג: העובדה שמשרד החינוך נותן תמיכה תקציבית למוסדות אלו, איננה אומרת בהכרח כי הוא נותן רישוי או הכרה לכל מוסד בישראל.

זבולון אורלב: האם משרד החינוך יכול לומר למוסדות האלה כי הם יקבלו תקציב בתנאי שהם ייכללו תחת החוק הזה?

דורית מורג: ייתכן ומחר משרד החינוך כבר לא יתקצב את המכינות הקדם-אקדמיות.

דורית מורג: משרד החינוך איננו נותן הנחיות אקדמיות.

אריה היימן: בכל מוסד אקדמי היום ישנם מועדי ב' וג' לבחינות השונות, ואילו במכינות הקדם-אקדמיות זה לא קיים.

זבולון אורלב: כאשר קצין מילואים ראשי אומר כי חלק מחיילי המילואים שלו לומדים במכינות קדם-אקדמיות, אנו לא יכולים להתעלם מכך.

דורית מורג: בחוק קרן החיילים המשוחררים יש הגדרה של מכינה קדם-אקדמית שניתן להשתמש בה.

דורית מורג: בדרך כלל המכינות הן נספחות למוסדות להשכלה גבוהה ולא למשרד החינוך.

זבולון אורלב: מיכל, מהי הצעתך המשפטית לוועדת החינוך והתרבות אשר מעונינת לכלול גם את המכינות הקדם-אקדמיות בחוק הזה?

מיכל דלין-פרימרמר: אני מציעה כי בטרם יכנס תיקון לנוסח הקיים, אנו נתייעץ עם הגורמים המקצועיים אצלנו ובמשרד החינוך.

זבולון אורלב: הוועדה קובעת כי התיקון הזה יוכנס להגדרת החוק, כאשר הנוסח יתואם בין היועצת המשפטית של הוועדה לבין היועצת המשפטית של המל"ג ויועצת המשפטית של משרד החינוך.

זבולון אורלב: מיכל, האם החוק הזה כולל גם מכללות אקדמיות להכשרת מורים?

מיכל דלין-פרימרמר: החוק כולל את כל המכללות שהוכרו על ידי המל"ג.

משה נתיב: אני רוצה לציין כי ישנן גם מכינות במוסדות פרטיים.

זבולון אורלב: אנו מדברים על כלל המכינות האקדמיות המתוקצבות על ידי המדינה.

יהודית נאות: לי עדיין יש הסתייגות לגבי סעיף (4).

יהודית נאות: אינני חושבת כי חוק בישראל יכול לחייב את אוניברסיטת מנצ'סטר לדוגמא.

זבולון אורלב: יכול להיות כי אנו נחליט כי לגבי סעיף 25ג ו25-ד ייכתב שהכוונה היא למל"ג.

מירב ישראלי: אני ממשיכה לקרוא את סעיף ההגדרות.

מירב ישראלי: "סטודנט"-תלמיד הלומד במוסד.

מירב ישראלי: "עבודה"-לרבות תרגיל, עבודה סמינריונית, פרוייקט או כל מטלה לימודית אחרת שעל הסטודנט להגיש [או להציג] במסגרת לימודיו.

מירב ישראלי: "שירות מילואים"-כהגדרתו בחוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ"ו1986- "השר"-שר החינוך.

מירב ישראלי: 2.

מירב ישראלי: (א) המועצה להשכלה גבוהה תקבע ותפרסם הנחיות בנוגע לזכויותיו של סטודנט ששירת בשירות מילואים, במסגרת לימודיו במוסד שבו הוא לומד.

זבולון אורלב: סעיף 15 לחוק המועצה להשכלה גבוהה המבטיח את החופש האקדמי, מבטיח זאת למוסד מוכר.

זבולון אורלב: בשל כך אם המל"ג תפרסם את ההנחיות, אלה תהיינה הנחיות שלא מחיבות את המוסד, כי המוסד על פי סעיף 15 הוא בעל חופש אקדמי.

מירב ישראלי: החוק הזה יגבר על הסעיף הזה.

זבולון אורלב: אני מציע כי בהגדרות של מוסד, בסעיפים (1)-(3) ייכתב כי המוסדות יקבעו ויפרסמו הנחיות בנוגע לזכויות הסטודנט, ואילו לגבי סעיף (4) ייכתב כי המועצה להשכלה גבוהה היא זו אשר רשאית לתת את הרשיון למוסדות.

משה נתיב: האם לא ייקבע רף מינימום?

זבולון אורלב: אנו לא באים לקבוע רף מינימום.

זבולון אורלב: החוק קובע כי כל מוסד כאשר הוא בא לתת הטבות מסוימות לסטודנטים, הוא צריך להתייחס לנקודות המצוינות בחוק.

זאב בוים: למרות הצהרות המוסדות השונים כי הם נותנים הטבות לחיילי המילואים, יש סטודנטים שנפגעים.

זאב בוים: לפי ההצעה שלך אנו נותנים הכשר חוקי למצב הקיים.

זאב בוים: אמנם אני מקבל את הקביעה של סעיף 15 לחוק המל"ג הקובע את היות המוסד בן חורין, אך אני בכל זאת חושב כי צריך לקבוע בחוק סף מינימום.

פפי יקירביץ: כיצד ייקבע סף המינימום?

זאב בוים: החוק הזה נולד מתוך כך שההנחיות והכללים שכל מוסד קבע אינם מתקיימים במלואם בפועל.

זאב בוים: אם אנו בחוק רק ניתן אסמכתא חוקית ונקבע את המצב הקיים, לא תיקנו שום דבר.

זאב בוים: אני מעוניין לקבוע סף מינימום, כאשר ממנו כל מוסד יוכל לקבוע את ההנחיות והכללים שלו.

זבולון אורלב: האם אין לך חשש כי סף המינימום יישאר מינימום?

זאב בוים: לא.

זאב בוים: זאת מהות החוק.

פפי יקירביץ: אני רוצה לומר כי ברגע שאנו קובעים בחוק כי המוסדות חייבים לפרסם הנחיות וכללים, יש כבר נורמה של חוק.

פפי יקירביץ: לא ניתן לומר כי זה משאיר את המצב הקיים כיום, כיוון שעד היום ההנחיות היו נתונות לשיקול הדעת ולרצון הטוב של המוסדות.

זבולון אורלב: האם זה יהיה בסדר אם ייכתב כי המוסדות יפרסמו את הנהלים באישורה של המל"ג?

יהודית נאות: לא.

יהודית נאות: היכן החופש האקדמי שלהם?

אייל זנדברג: אני גם חושב כי העובדה שאנו קובעים בחוק כי המוסדות חייבים לפרסם את ההנחיות והנהלים, משנה את המצב הקיים.

אייל זנדברג: אני חושב כי ניתן לומר כי המוסדות בהתייעצות עם המל"ג יפרסמו את הנהלים.

זבולון אורלב: מיכל, אם המל"ג מפרסמת היום הנחיות להקלות על סטודנטים ששירתו במילואים, זה מחייב מבחינה משפטית את המוסדות?

מיכל דלין-פרימרמר: המל"ג מכבדת מאוד את החופש האקדמי שלל המוסדות השונים, והיא מגבשת את ההנחיות בשיתוף עם המוסדות.

זבולון אורלב: אני שואל שוב, אם המל"ג מפרסמת היום הנחיות להקלות על סטודנטים ששירתו במילואים, זה מחייב מבחינה משפטית את המוסדות?

זבולון אורלב: מיכל דלין-פרימרמר: מאיזו בחינה מחייב?

זבולון אורלב: מהי הסנקציה?

זבולון אורלב: הסנקציה האפשרית היא שסטודנט יוכל יהיה להגיש בג"צ.

פפי יקירביץ: אין סמכות בג"צ במקרים כאלה.

מיכל דלין-פרימרמר: על פניו לא נראה שזה מחייב משפטית.

מיכל דלין-פרימרמר: בנוסף אני רוצה להעיר לגבי סעיף 1, כי בדומה להוראה שהוצאה לגבי המוסדות הישראליים, יש מקום לקבוע כי השלוחות בתיאום עם מוסדות האם שלהן יקבעו את ההנחיות.

מיכל דלין-פרימרמר: לא נראה כי דווקא לגבי השלוחות, המל"ג היא זו אשר צריכה לקבוע את ההנחיות המחייבות.

זבולון אורלב: האם הניסוח שהצענו קודם כי המוסדות בהתייעצות עם המל"ג יקבעו את ההנחיות, מקובל על ור"ה?

פפי יקירביץ: כן.

זבולון אורלב: כאשר החוק אומר כי המוסדות בהתייעצות עם המל"ג יקבעו את הכללים, האם הכוונה היא לכל מוסד בנפרד, או לכל המוסדות ביחד?

מירב ישראלי: מבחינה משפטית הכוונה היא, כי כל מוסד יקיים התייעצות בנפרד עם המל"ג.

מיכל דלין-פרימרמר: זה לא הגיוני כי כל מוסד יפנה למל"ג באופן פרטי.

זבולון אורלב: אם אני הייתי יו"ר המל"ג הייתי קורא לכולם יחד ומציע שנקים ועדה משותפת שתתאם בין המוסדות, כך שיתקבלו כללים המקובלים על כולם.

זבולון אורלב: אני חושב כי הניסוח הזה הוא נכון, כיוון שלכל מוסד יש את האופי המיוחד לו.

זבולון אורלב: אוניברסיטת חיפה אשר איננה מלמדת מדעי הטבע, איננה דומה למכון ויצמן אשר ברובו מלמד מדעי הטבע.

מירב ישראלי: מה נקבע לגבי המכינות?

זבולון אורלב: כאשר שלוש היועצות המשפטיות תשבנה לדון בהגדרת המכינות, הן תצטרכנה גם להתייחס לסעיף 2, ולקבוע מי יפרסם ויקבע את ההנחיות כאשר זה נוגע למכינות.

יהודית נאות: אני עדיין חושבת כי אנו צריכים להשאיר את הקביעה הזו בידי המוסדות בלבד.

זבולון אורלב: אנו צריכים לשמור על איזושהי אחידות.

זבולון אורלב: לפי השיטה שלך, לכל אוניברסיטה תהיינה הנחיות שונות.

יעקב אפק: אם נקבע סף מינימום וכל מוסד יוכל להוסיף הנחיות, גם כן לא תהיה אחידות.

זבולון אורלב: תהיה אחידות מינימלית.

זבולון אורלב: לגבי סעיף 2(ב) ישנן שתי גישות.

זבולון אורלב: הגישה האחת אומרת כי עלינו לקבוע סף מינימום.

זבולון אורלב: הגישה השנייה, שאני תומך בה, אומרת כי עצם קביעת ההנחיות בהן אנו מאזכרים נושאים שבהם יש להתחשב, מספיקה.

זבולון אורלב: הסיבה לכך היא שאני מעוניין לפגוע בצורה מינימלית בחופש האקדמי.

זבולון אורלב: אנו מעונינים כי הפגיעה בסעיף 15 לחוק המל"ג תהייה לתכלית הראויה ובמידה שאיננה עולה על הנדרש.

זבולון אורלב: בנוסף, אני חושש שאם אנו נקבע סף מינימום, המינימום יהפוך למקסימום.

אייל קציר: אנו תומכים בחוק כפי שהוא.

אייל קציר: הדו"ח של המל"ג בנושא זכויות של סטודנטים המשרתים במילואים, איננו שונה מהצעת החוק הזו.

אייל קציר: אנו מקבלים פניות רבות מסטודנטים רבים אשר טוענים כי ההנחיות הללו אינן מתקיימות.

אלון גני: זה לא נכון.

אייל קציר: אינני קובע כי ההנחיות אינן מתקיימות באופן גורף.

אייל קציר: יש מוסדות אשר מקיימים אותן במלואן.

אייל קציר: אני יודע כי המצב בטכניון טוב יותר מכל המוסדות האחרים.

אייל קציר: הגיעו אלינו פניות רבות לאחר חופשת הקיץ מפי סטודנטים אשר טענו, כי המוסדות מציעים להם אלטרנטיבה שאינה מתאימה להם.

אייל קציר: במקום מועד מיוחד, קובעים שהסטודנט ייגש לבחינה בסמסטר הבא.

זבולון אורלב: אייל, אנו מתלבטים בין שתי גישות.

זבולון אורלב: הגישה האחת אומרת כי החוק ייקבע רף מינימום, והגישה השנייה היא לפי הנוסח המוצע האומר כי המוסדות בהתייעצות עם המל"ג יקבעו זכויות, כאשר הם יצטרכו להתייחס לנקודות המופיעות בחוק.

אייל קציר: אנו תומכים ברף מינימום.

זבולון אורלב: אם כך, אתם לא תומכים בנוסח החוק כפי שהוא מונח על השולחן היום.

זבולון אורלב: לצורך הקריאה הראשונה אני הייתי מוכן להשאיר את שתי הגרסאות, כאשר ההכרעה תהייה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

זבולון אורלב: לכל שיטה יש יתרונות וחסרונות.

זבולון אורלב: בשיטה המנוסחת בהצעת החוק, יש פחות פגיעה בסעיף 15, אך יש סיכון כי מוסד יקבע זכויות שהן מתחת למינימום.

זבולון אורלב: בשל כך אנו החלטנו קודם כי נקבע חובת התייעצות עם המל"ג שתפקח על המוסדות בנושא הזה.

זבולון אורלב: לא ניתן להתעלם מהאמנה שהיא תוצר של הסכמה בין האוניברסיטאות.

אייל זנדברג: אני מסכים לדברייך.

אייל זנדברג: כאשר אנו נגיע לניסוח של הדברים, חה"כ בוים יגלה כי יש בעיה עם ההצעה שלו, כיוון שקביעת מינימום מחייבת להיכנס לפרטים שבדרך כלל מופיעים בחקיקת משנה, וקשה מאוד להתייחס אליהם ברמה של חקיקה ראשית.

זאב בוים: לאחר ששמעתי את ההערות האחרונות, אני נוטה לקבל את דבריו של היו"ר ושל אייל זנדברג, אך בכל זאת הייתי מציע להוסיף במסגרת ההתייעצות גם את התאחדות הסטודנטים.

יהודית נאות: הם מיוצגים במל"ג.

זאב בוים: איני חושב שזה מספיק.

זבולון אורלב: אני חושב כי כבר היום עושים זאת.

זבולון אורלב: אינני חושב כי זה משנה אם אנו נקבע חובת התייעצות איתם.

פפי יקירביץ: אני חושבת כי זה כן משנה.

פפי יקירביץ: היום אגודת הסטודנטים באוניברסיטה העברית מייצגת רק 3,000 סטודנטים מתוך 24,000 סטודנטים.

פפי יקירביץ: בשל כך אני לא בטוחה כי התאחדות הסטודנטים מייצגת את עמדתם של כלל הסטודנטים.

זבולון אורלב: המחוקק קבע כי נציג התאחדות הסטודנטים הארצי הוא חבר במל"ג.

זבולון אורלב: נציג התאחדות הסטודנטים שהוא גם חבר במל"ג נבחר בין היתר על ידי יו"ר האגודה.

זבולון אורלב: ברגע שהמחוקק נתן כח לאגודה שלכם לבחור את הנציג היושב במל"ג, הוא מכיר כי זהו גוף מייצג.

זבולון אורלב: אני משוכנע כי יש נושאים נוספים שבהם הנהלת האוניברסיטה מתייעצת עם הסטודנטים.

זבולון אורלב: אני מעריך שהיא עושה זאת על ידי התייעצות עם האגודה.

פפי יקירביץ: אני מקבלת את דברייך, אך אני עדיין טוענת כי התייעצות זוהי פרוצדורה מורכבת.

פפי יקירביץ: קשה להעביר את כל ההנחיות הקטנות אשר יורדות לפרטי פרטים, להתייעצות עם הסטודנטים.

זבולון אורלב: האמנה שהיא היום בתוקף, נבנתה כך.

זבולון אורלב: אני חושב כי זהו גם אינטרס של הנהלת המוסד להתייעץ עם אגודת הסטודנטים.

מירב ישראלי: האם הכוונה היא כי כל מוסד יתייעץ עם אגודת הסטודנטים שלו?

זבולון אורלב: ברור.

זבולון אורלב: האם יש מוסד אקדמי שאין בו אגודה מקומית?

אייל קציר: מקרה כזה הוא נדיר.

אייל קציר: אולי בשלוחות זרות אין אגודה מקומית.

יעקב אפק: אתם יוצאים מנקודת הנחה כי בעקבות החוק אנו נפעל באופן שונה.

יעקב אפק: אנו פועלים כבר בהתאם להנחיות הללו.

יהודית נאות: מי שנוסע זהיר, לא צריך להיפגע מכך שמשרד התחבורה קובע מהירות מותרת בכל כביש.

יהודית נאות: אתה לא צריך לקחת את הדברים באופן פרסונלי.

יהודית נאות: הכוונה של החוק היא לאותם מקרים חריגים בהם זכויות הסטודנטים אשר שירתו במילואים לא התקיימו.

אריה היימן: אתה צריך לזכור כי לא כל האוניברסיטאות הן אוניברסיטת בן גוריון.

מירב ישראלי: סעיף 2(ב) נוסח בהתאם לדו"ח המל"ג.

מירב ישראלי: (ב) ההנחיות תתייחסנה, בין השאר, לנושאים הבאים: (1)

מירב ישראלי: זכות למועד בחינה מיוחד במקום מועד בחינה שסטודנט לא נבחן בו בשל שירות מילואים והמועדים שבו יונהג.

יעקב אפק: לא כל סטודנט זקוק למועד מיוחד.

יעקב אפק: אם הוא הפסיד את הבחינה במועד א' והוא יכול לגשת לבחינה במועד ב', הוא איננו זקוק למועד מיוחד.

מירב ישראלי: הכוונה היא כי לכל סטודנט, גם לזה אשר היה בשירות מילואים, יהיו שני מועדי בחינה.

גיא אליהו: צריך לציין כי המועד המיוחד לא יחול בסמסטר שלאחר מועד הבחינה.

מירב ישראלי: בעניין הזה לא קבענו מינימום.

מירב ישראלי: המוסד עדיין בן חורין לקבוע את המועד.

זאב בוים: בשל כך קבענו קודם כי המוסד יהיה חייב בהתייעצות עם אגודת הסטודנטים של אותו מוסד.

זאב בוים: האגודה תקבע כמה זמן צריך לחלוף מיום סיום המילואים ועד למועד המיוחד הזה.

זאב בוים: אני מסכים כי לא ניתן לאפשר מצב בו המועד המיוחד ייקבע לאחר חצי שנה או שנה מיום סיום המילואים.

גיא אליהו: המוסדות מתוקצבים, ועל כן הם יכולים גם לאחר ההתייעצות לקבוע כי המועד המיוחד יהיה בשנה הבאה.

פפי יקירביץ: במקרה כזה אתם יכולים לפנות לבית המשפט.

זאב בוים: את חושפת פה את הבעיה האמיתית, והיא שלסטודנטים אין כתובת לפנות אליה.

פפי יקירביץ: החוק קובע נורמה שצריך לקיים אותה ברמה סבירה.

פפי יקירביץ: גיא שואל מה קורה כאשר האוניברסיטה מתעלמת מן הנורמה הזו.

פפי יקירביץ: החוק לא יכול לתת מענה למצב בו לא מקיימים את הנורמה.

פפי יקירביץ: זה במסגרת הסנקציות.

אייל קציר: אני מעוניין כי החוק יקבע כי על האוניברסיטה לתת לסטודנט מועד מיוחד שלא ימנע ממנו לעמוד באותה שורה עם שאר הסטודנטים שלומדים איתו באותו קורס.

יהודית נאות: זו כל כוונת החוק.

יהודית נאות: ברגע שהנורמה הזו מעוגנת בחוק היא כבר איננה ניתנת לשיקול דעתו או לרצונו הטוב של המרצה או המוסד.

זאב בוים: אנו מנסים לשמור את האיזון בין שמירה על החופש האקדמי, ובין התערבות גסה של החוק לטובת העניין.

זאב בוים: החוק הזה יעמוד למבחן, כאשר אגודת הסטודנטים תצטרך לעמוד על המשמר.

זאב בוים: במידה ונמצא כי האוניברסיטאות נותנות פרשנות גמישה מידי לדברי החוק, ולא פועלות לפי כוונת המחוקק, אנו נחזור לדון בנושא, ונבצע את התיקונים המחייבים.

יהודה גלעד: אני חושב כי עבור השקט הנפשי של הסטודנטים כדאי להוסיף ולומר: "זכות למועד בחינה מיוחד בפרק זמן סביר".

יהודה גלעד: המילה סביר מהווה הצהרת כוונות של המחוקק.

אייל זנדברג: הוספת הסבירות אין בה כדי להוסיף על משמעות הוראת החוק.

מירב ישראלי: אלא אם כן אנו נאמר: "ובלבד שהמועד לא יהיה לפני תחילת שנת הלימודים הבאה".

אלון גני: בטכניון ישנה תקנה ברורה אשר אומרת כי אם סטודנט מעריך שייפגע, או שכבר נפגע כתוצאה משירות מילואים ממושך, הוא יפנה למורה המקצוע שיפעל למציאת פתרון שימנע פגיעה בלימודיו, בציון המגן או במשך לימודיו.

אלון גני: הפתרון יכול להיות בל מיני צורות.

אלון גני: בכל מקרה חייב מורה המקצוע למצוא פתרון לסטודנט אשר לימודיו שובשו באופן חמור.

יהודית נאות: ישנן דוגמאות אשר מצביעות על כך שמועד הבחינה לעיתים נקבע במועד מאוחר באופן בלתי נמנע.

יהודית נאות: אחת מהדוג

יהודית נאות: מאות הן הבחינות של לשכת עורכי הדין.

מירב ישראלי: במקרה הזה אנו לא מדברים על סטודנט.

יהודית נאות: אני בעד לקבל את הצעתו של חה"כ גלעד.

יהודית נאות: כאשר אנו נאמר כי מועד הבחינה ייקבע תוך זמן סביר, הכוונה היא שמועד הבחינה המיוחד לא יחבל באפשרות של הסטודנט לעמוד בקצב לימודים זהה לזה של חבריו.

גיא אליהו: אני חושב כי אם לא יהיה כתוב בחוק "תוך זמן סביר" המוסדות אמנם יורו למרצים לתת מועד מיוחד, אך המרצים יקבעו את המועד המיוחד בשנה שאחרי המועד המקורי.

זבולון אורלב: האם מישהו מתנגד לכך שאנו נכניס לנוסח החוק את הביטוי: "בזמן סביר"?

אייל זנדברג: כן.

אייל זנדברג: אני חושב כי הביטוי הזה בחקיקה אינו טוב.

אייל זנדברג: אנו מניחים כי כל בעל סמכות שהמחוקק הטיל עליו סמכות, לא יפעל לפיה בסבירות.

זבולון אורלב: האם אתה טוען כי באף מקום בחוק לא מופיע הביטוי: "בזמן סביר"?

אייל זנדברג: אני לא יכול לענות על השאלה הזו, כיוון שלא בדקתי זאת.

אייל זנדברג: אם אנו נכניס את הביטוי הזה ישתמע מכך שבמקומות אחרים בחוק בהם לא כתבנו בזמן סביר, הכוונה היא שלא יבצעו את ההוראה בזמן סביר.

אייל זנדברג: אנו מדברים על גוף בעל ידע המצוי בחוק, הנתון לביקורת מצד ארגון הסטודנטים והמל"ג, ובשל כך הביטוי סביר אינו מתאים כאן.

אייל קציר: אני חושב כי חשוב להבחין בהגדרות בין מועד ג' למועד מיוחד.

אייל קציר: הרבה פעמים המוסדות מפרשים את המועד המיוחד כמועד ג' החל במחזור הבא.

אייל קציר: המטרה שלנו היא שהסטודנט לא ייפגע עקב שירות המילואים ויוכל לעמוד בקצב של שאר בני מחזורו.

זבולון אורלב: האם כאשר אנו אומרים "מועד מיוחד" לא ברור מכך כי הכוונה היא אכן למועד מיוחד?

אייל קציר: מהניסיון שלי אני יכול לומר, כי הרבה פעמים מוסדות מפרשים את ה"מועד המיוחד" כמועד ג'.

זאב בוים: עד היום זה לא היה קבוע בחוק.

יעקב אפק: מועד ג' הוא מועד מיוחד.

זבולון אורלב: אנו קובעים כי הנוסח יכיל את הביטוי: זמן סביר".

זבולון אורלב: משרד המשפטים יוכל עד לקריאה שנייה ושלישית לברר את עמדת החקיקה כלפי הביטוי הזה.

יהודית נאות: הכוונה של זמן סביר היא גם שהמוסד לא יחליט על מועד בחינה מיוחד מוקדם מדי עבור אלה אשר רק חזרו משירות מילואים, ולא הספיקו עדיין להשלים את חומר הלימוד לקראת הבחינה.

מירב ישראלי: אני עוברת לסעיף (ב)(2)

מירב ישראלי: זכויות לגבי הגשת עבודות, כגון הגשת עבודה במועד מיוחד, פטור או הגשת עבודה חלופית.

מירב ישראלי: קיבלנו הערה כי לומר "פטור" זה בעייתי.

מירב ישראלי: אם תשימו לב בחלק מן המקומות בחוק נתנו דוגמאות לאחר המילה "כגון", ובחלק מן המקומות לא.

מירב ישראלי: אני מציעה להוריד את הדוגמאות.

זבולון אורלב: אני גם כן הייתי מציע להוריד את כל החלק הפותח במילה "כגון".

זבולון אורלב: אני חושב כי חובת המוסדות להיוועץ עם המל"ג ועם התאחדות הסטודנטים פותרת לנו הרבה בעיות בחקיקה הזו.

מירב ישראלי: אני עוברת לסעיף (3): זכויות לעניין שיעורי מעבדה, סמינריונים, סדנאות, ושיעורי הכשרה מעשית אשר נבצר מהסטודנט להשתתף בהם בשל שירות מילואים [וזאת בהתאם למהות השיעור ובתיאום עם המרצה].

מירב ישראלי: ההערה שנכתבה בסוגריים היא הערה של המל"ג.

מירב ישראלי: אני חושבת כי אנו לא זקוקים להערה הזו בסעיף הזה, כיוון שאמרנו זאת בסעיף נפרד כהוראה כללית.

זבולון אורלב: מדוע אנו צריכים לציין כי הזכויות הנקבעות הן בשל שירות מילואים?

זבולון אורלב: הרי כל החוק מדבר על זכויות הסטודנט בשל שירות המילואים.

מירב ישראלי: הכוונה היא להראות כי ישנו קשר ישיר בין כל סעיף וסעיף לשירות המילואים.

פפי יקירביץ: אני חושבת כי הניסוח הנכון בסעיף (3) הוא "השלמת שיעורי מעבדה", כדי שלא יוצר מצב בו סטודנט יטען כי כיוון שהוא לא היה בשיעור לפתולוגיה, הוא מבקש שיפטרו אותו מכך.

זבולון אורלב: מישהו מתנגד לניסוח הזה?

יהודית נאות: אני חושבת כי היא צודקת.

אייל זנדברג: הניסוח הזה לא יאפשר חלופה אחרת.

מירב ישראלי: קיבלנו הצעה לניסוח כזה: "זכויות להשלים מטלות באופן חלקי או מלא במועד מאוחר יותר, אך לא פטור".

זבולון אורלב: אני חושב כי המילה "השלמה" מכסה את כל האפשרויות.

מירב ישראלי: אני עוברת לסעיף (4): סיוע בהשלמת חומר הלימוד שהפסיד הסטודנט בשל שירות מילואים, ללא תשלום נוסף, כגון באמצעות שיעורי עזר, תלושי צילום, תקצירי הרצאות, חומר לימוד שחולק לסטודנטים והקלטות.

זבולון אורלב: פה אני חושב כי החלק הפותח במילה "כגון" הוא חשוב, כיוון שמדובר על זכויות ללא תשלום נוסף.

מירב ישראלי: סעיף (5): זכויות הנוגעות להשתתפות סטודנט ששירת במילואים בקורסים, לרבות לעניין תנאי רישום מיוחדים לקורסים, לעניין תנאים להשתתפות בקורסים מתקדמים שלהם נדרש קורס אחר כדרישה מקדמית ולעניין אפשרות לרישום מחדש לקורס ללא חיוב בשכר לימוד נוסף.

מירב ישראלי: קיבלנו הערה שאומרת כי כדאי להוסיף לחלק הפותח במילה "לרבות", "לרבות תנאי נוכחות והשאלה מורחבת בספרייה".

זבולון אורלב: אני מציע שלא נרחיב מעבר לניסוח הקיים.

מירב ישראלי: אני עוברת לסעיף (6): נקודות זכות לצורך בחינת זכאות למלגות ולמעונות.

מירב ישראלי: אני לא חושבת כי זה קשור להטבות שעל המוסדות להעניק לסטודנט עקב שירות המילואים.

יהודית נאות: אני נגד הסעיף הזה בחוק הזה.

יהודית נאות: זה אינו שייך לזכויות תלמידים עקב היעדרות.

זבולון אורלב: אני חושב כי זה סעיף חשוב מאוד.

אייל זנדברג: החוק מדבר על זכויות עקב היעדרות, ולא על כך שהמדינה רוצה לתמוך בסטודנטים.

זבולון אורלב: סעיף 2(א) אומר כי המוסדות בהתייעצות עם המל"ג והתאחדות הסטודנטים יקבעו ויפרסמו הנחיות בקשר לזכויותיו של סטודנט אשר שירת במילואים.

זבולון אורלב: לא מצוין כי הכוונה היא רק להקלות בלימודים.

זבולון אורלב: מדובר על זכויות של סטודנטים בשל שירות מילואים.

זבולון אורלב: אחת מהזכויות שמוסד רשאי לקבוע, היא שמי שהולך למילואים יהיה בעל נקודות זכות לצורך בחינת זכאות למלגות ולמעונות.

יהודית נאות: אם שירות המילואים הוא באמצע השנה, נקודות הזכות יינתנו עבור אותה שנה או עבור השנה שלאחריה?

זבולון אורלב: אני יודע כי אוניברסיטת בר-אילן נתנה מלגות מיוחדות לסטודנטים אשר שירתו במילואים.

פפי יקירביץ: גם האוניברסיטה העברית.

זבולון אורלב: אני חושב כי זהו תגמול חומרי יפה מאוד.

אייל זנדברג: הרציונל כפי שעלה כאן בוועדה, ולפי מה שעולה מן הסעיפים השונים, הוא להביא את הסטודנט למצב שבו היה אם לא היה יוצא לשירות כוחות הביטחון.

יהודית נאות: גם אני חושבת כי מדובר כאן בנושא אחר.

יעקב אפק: סטודנט שלא היה במילואים יכל לנצל את הזמן לעבודה ולצבירת כסף עבור תשלומי מעונות ושכר לימוד.

יעקב אפק: אנו מעונינים להחזיר את אותו סטודנט ששירת במילואים לאותו מצב שבו הוא היה אילמלא היה יוצא לשירות המילואים.

ניר קונר: אני חושב כי נקודות הזכות האלה אינן רק תמורה חומרית אלא גם תמורה אקדמית, כיוון שסטודנט שנעדר מלימודים כתוצאה ממילואים פוגע בממוצע הציונים שלו, ועל ידי כך פוגע באפשרות שלו לזכות במלגות.

אלון גני: אני גם כן תומך בסעיף הזה.

אלון גני: אני רוצה להסב את תשומת לב כולם לניסוח אשר מדבר על נקודות זכות לצורך בחינת הזכאות.

אלון גני: לא נקבע כי באופן אוטומטי אותו סטודנט יקבל את ההטבות הללו.

זבולון אורלב: החוק לא מחייב מינימום, אלא רק מציין כי יש להתייחס לנקודה הזו כחלק מהזכויות המגיעות לסטודנטים.

אריה היימן: כיוון שזה סעיף בעל חשיבות ערכית, הייתי מציע להפריד אותו מרשימת הזכויות האקדמיות.

יהודית נאות: אני עדיין מתנגדת לסעיף הזה בחוק הזה.

יהודית נאות: אני חושבת כי מדינת ישראל צריכה לשלם תגמול גבוה יותר לחיילי מילואים.

יהודית נאות: כל חיילי המילואים, ולא רק זה הסטודנט אלא גם האדם העצמאי, נפגעים כלכלית בשל השירות במילואים, אך זו שאלה ערכית שהכנסת צריכה לדון עליה בחוק אחר.

יהודית נאות: מטרת החוק הזה היא למנוע מצב בו שירות המילואים יפגע בלימודיו של הסטודנט.

יהודית נאות: מטרת החוק היא למנוע פגיעה אקדמית ולא פגיעה כלכלית.

אלון גני: אני מסכים לדברייך, אך השאלה היא אם לא ניתן בכל זאת לכלול זאת בחוק הזה.

זבולון אורלב: חה"כ נאות, את תוכלי לקראת קריאה שנייה ושלישית להגיש הסתייגות כדי שהסעיף הזה יבוטל.

מירב ישראלי: אני עוברת לסעיף (7): הוראת נוהל לצורך קבלת הזכויות לפי חוק זה, לרבות לעניין הודעה על יציאה לשירות מילואים, לעניין הגשת בקשה על ידי סטודנט, לעניין הודעה על הפסקת לימודים בקורס ולעניין רישום מוקדם לקורסים.

מירב ישראלי: בעניין הזה התאחדות הסטודנטים העירה כי מתעוררות שאלות לגבי הגורם המטפל ולגבי הליך הפנייה.

יהודית נאות: הרבה פעמים סטודנט אשר יוצא למילואים חוזר בכדי לבנות את מערכת הלימודים שלו, ורואה כי כמעט כל הקורסים סגורים, וכי נותרו מקומות בודדים בקורסים בודדים.

יהודית נאות: כך המערכת שלו איננה טובה והוא נפגע מכך.

מירב ישראלי: אני עוברת לסעיף (8): הוראות לעניין הגורם המטפל ולעניין הליכי הטיפול בסטודנטים בשירות מילואים בכל מוסד.

מירב ישראלי: 2(ג): בהנחיות כאמור בסעיף זה רשאית המועצה להשכלה גבוהה לקבוע-(1)

מירב ישראלי: את אורך ואת מועדי שירות המילואים הנדרשים לצורך קבלת זכויות שונות.

מירב ישראלי: (2)

מירב ישראלי: במקום בו קיימות חלופות שונות-את זכותו של המוסד לבחור את החלופה המתאימה בהתאם לנסיבות.

מירב ישראלי: קודם קבענו כי הסעיף הזה יקבע כי המוסדות הם אלה אשר יקבעו את הנהלים האלה בהתייעצות עם המל"ג והתאחדות הסטודנטים.

זבולון אורלב: אני חושב כי כל הסעיף הזה מיותר.

זאב בוים: אני חושב כי הסעיף הזה נותן פתח להתחמקות מכל ביצוע החוק.

פפי יקירביץ: תסכימו איתי כי מי שיצא רק ליומיים מילואים, לא יכול לבוא ולדרוש הטבות בגין שירות המילואים.

זאב בוים: על אותו משקל, אינך יכולה לקבוע כי המינימום המקנה לו הטבות הוא תקופת מילואים של 18 יום.

זבולון אורלב: אני חושב כי את סעיף 2(ג)(1) צריך לשלב בסעיף 2(א), ולומר: "המוסדות להשכלה גבוהה בהתייעצות עם המל"ג ועם התאחדות הסטודנטים תקבע ותפרסם הנחיות בנוגע לזכויותיו של סטודנט ששירת בשירות מילואים, במסגרת לימודיו במוסד שבו הוא לומד בהתחשב באורך ומועדי שירות המילואים".

מירב ישראלי: אני עוברת לסעיף 3(א):

מירב ישראלי: כל מוסד יפרסם את הנהלים שיקבע ליישום ההנחיות לפי סעיף2.

מירב ישראלי: (ב)המועצה להשכלה גבוהה תקבע הוראות לעניין קביעת הנהלים לפי סעיף קטן(א), ולעניין אופן פרסומם.

מירב ישראלי: אני חושבת כי לעניין אופן הפרסום צריך שיהיו נהלים אחידים, כאשר כל שאר הסעיף הוא מיותר.

זבולון אורלב: אני חושב כי גם בנוגע לאופן הפרסום תהיה התייעצות כפי שקבענו במסגרת סעיף 2(א).

מירב ישראלי: בכל זאת אני רוצה שתהייה הוראה אשר תחייב את המוסדות לפרסם את הנהלים.

פפי יקירביץ: זה מופיע כבר בסעיף 2(א).

מירב ישראלי: לא משנה היכן זה ייאמר, אך אני מעונינת כי תהיה חובת פרסום.

מירב ישראלי: סעיף 4 מיותר לאור הדיון, ועל כן הוא מבוטל.

מירב ישראלי: אני עוברת לסעיף 5: הנחיות ראשונות לפי סעיף 2 והוראות ראשונות לפי סעיף 3(ב) יפורסמו בתוך חודשיים מיום פרסומו של חוק זה.

זבולון אורלב: נציגי ור"ה מהו זמן המינימום לפרסום מבחינתכם?

פפי יקירביץ: שלושה חודשים.

יעל טור כספא: האם הניסוח לא צריך להיות: "שלושה חודשים מיום תחילתו של החוק"?

זבולון אורלב: אנו קובעים כי שלושה חודשים מיום הפרסום תתפרסמנה הנחיות חדשות, וזהו גם המועד של תחילת החוק, בהתאם להצעתה של ור"ה.

פפי יקירביץ: אני רוצה לבקש כי הטענות שהועלו לגבי הטיפול הלוקה של האוניברסיטאות במקרים ספציפיים, תועברנה אלינו בצירוף שמות הסטודנטים, על מנת שאנו נוכל להתייחס ולטפל בכך.

זבולון אורלב: אני פונה אל התאחדות הסטודנטים ומבקש למלא את בקשתה של פפי יקירביץ היועצת המשפטית של ור"ה, ולהעביר אליה את ריכוז התלונות שהצטברו אצלם בחצי שנה האחרונה.

זאב בוים: דוגמה אחת אני יכול להעביר מתוך משפחתי.

זבולון אורלב: גם לי יש שני בנים סטודנטים אשר מספרים לי כי חבריהם פונים אליהם בבקשה שייפנו אלי כדי שני אוכל לטפל בעניין הזה.

זבולון אורלב: אני רוצה להעלות את החוק להצבעה בקריאה ראשונה.

זבולון אורלב: ה צ ב ע ה בעד: 4 נגד: 0 נמנעים: אין התקנון והחוק מחייבים אותנו לדון בעלות התקציבית של הצעת החוק הזו.

זבולון אורלב: האם לחוק הזה יש עלות תקציבית מתקציב המדינה?

זבולון אורלב: האם הוא מחייב תוספת עלות לתקציב המדינה?

זבולון אורלב: נציג האוצר שהוזמן לדיון הזה לא הגיע.

יהודית נאות: אני חושבת כי להצעת החוק הזו ישנה עלות.

יהודית נאות: אני בטוחה כי תקציב האוניברסיטאות שתחלטנה ללכת לקראת הסטודנטים, יעלה.

מירב ישראלי: הטענה של האוצר תהיה שזה חייב להיות מתוך התקציב הקיים.

זאב בוים: השאלה היא האם ישנו פער בין הפעולות שנוקטות האוניברסיטאות היום למען הסטודנטים, לבין מה שהן תצטרכנה לעשות כתוצאה מהפעלת החוק.

זבולון אורלב: ברור לי כי לחוק הזה יש עלות, אך צריך לזכור כי העלות הזו עד היום נספגה במסגרת התקציב של המל"ג, ועל כן החוק הזה איננו מחייב תוספת לתקציב המל"ג.

מיכל דלין-פרימרמר: אתה מדבר על תקציב המוסדות.

זבולון אורלב: בתקציב המדינה אין סעיף הנקרא תקציב למוסדות, אלא תקציב המל"ג.

זבולון אורלב: אנו קובעים שביצוע החוק הזה איננו כרוך בתוספת לסעיף התקציבי של המל"ג, כיוון שהוא ייכלל בתוכו ובמסגרתו.

יהודית נאות: אם סטודנט הפסיד שיעור מעבדה, למוסד אין יכולת להשלים זאת עבורו, כיוון שעלות הפעלת ניסויי מעבדה נוסף יכול להיות בעל עלות של 10,000 שקלים.

זבולון אורלב: המחוקק אומר במפורש כי החוק הזה איננו מחייב את אוצר המדינה להוסיף למל"ג ולו שקל אחד לצורך ביצוע חוק זה, וכי החוק הזה יבוצע במסגרת התקציב הכולל של המל"ג.

יעקב אפק: אנו עומדים לפני שנה קשה מבחינה תקציבית באוניברסיטאות.

יעקב אפק: בשל כך ייתכן ואת הדברים שעשינו בעבר, לא נוכל להמשיך ולעשותם בהיקף זהה.

זבולון אורלב: אני מסכים איתך, אך אני יכול לומר לך כי גם במערכות האחרות של משרד החינוך יש קיצוצים גדולים.

זבולון אורלב: אם האוניברסיטה תחליט כי עקב הקיצוצים היא מקריבה קודם כל את הטבותיהם של הסטודנטים, אני אהיה מאוכזב.

זבולון אורלב: תקציב המל"ג הוא שישה מיליארד וחצי שקלים.

זבולון אורלב: אני מאמין כי המל"ג לא תפנה לאוצר בבקשה לתקצוב נוסף כדי לדאוג להטבותיהם של הסטודנטים.

זבולון אורלב: הות"ת עד היום פעל למען הסטודנטים במסגרת התקציבים המיוחדים שעמדו לרשותו.

זבולון אורלב: בשל כך אני טוען כי לחוק הזה אין עלות במובן שיחייב תוספת תקציב למל"ג.

זבולון אורלב: המל"ג גם לא טוענת כי החוק הזה יחייב תקציב נוסף.

זבולון אורלב: בנוסף ישנה תמיכה של הממשלה בהצעת החוק הזו.

יהודית נאות: המשמעות של תמיכה ממשלה היא שהיא מאשרת זאת גם אם תהיה עלות תקציבית.

זבולון אורלב: אני חושש כי בעוד תקופה קצרה שר האוצר כבר לא יהיה באותו מחנה של חה"כ זאב בוים, וועדת שרים לחקיקה תסיר את תמיכתה בחוק הזה.

זבולון אורלב: בשל כך אני מודיע כי לחוק הזה לא תהיה עלות תקציבית, ועל כן אין מניעה מלבצע אותו.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.