ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 523, 2002-10-15 09:30

זבולון אורלב: רבותיי, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

זבולון אורלב: על סדר היום הצעת חוק מכוני כושר של כמה חברי כנסת, בינהם גם אני, למען הגילוי הנאות - הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

זבולון אורלב: הצעת החוק הזו היא כמובן בהבנה ובתיאום ובהסכמה גם עם המשרד למדע, תרבות וספורט.

זבולון אורלב: לחבר הכנסת אופיר פינס הייתה הסתייגות בקריאה הטרומית לגבי הורדת הגיל ואז התברר לנו שאף שאנחנו הקמנו ועדה של אנשי רפואה, משרד הבריאות לא היה שותף לעניין, ובזכות ההערה שלו נעשה כל התיאום עם משרד הבריאות וכל הנוסח שעבר בקריאה הראשונה הוא נוסח שאושר ונעשו התיקונים.

זבולון אורלב: אני רואה שפרופ' יונה אמיתי לא הגיע לישיבה ואף לא נציג אחר ממשרד הבריאות.

זבולון אורלב: האם אפשר לבדוק מי מגיע מטעמם?

זבולון אורלב: אנחנו נקרא את הצעת החוק, נעבור עליה, למרות שאני חושב שלקראת הקריאה הראשונה עשינו את עיקר העבודה, אבל נעבור מילה, מילה.

זבולון אורלב: בבקשה.

מירב ישראלי: ( קוראת את הצעת חוק מכוני כושר רישוי ופיקוח (תיקון)(אימון קטינים)– סעיף 1. (1) ) ההוראה של סעיף קטן (א) מדברת על החובה של נוכחות מדריך בכל חדר כושר.

מירב ישראלי: הרצון היה חדרי כושר שהם של בתים משותפים, למשל, או דברים מעין זה, שתהיה אפשרות לפטור.

מירב ישראלי: אבל, זה לא גורע מהחובה שיהיה מדריך בזמן שיש קטינים.

זבולון אורלב: בכל מקרה.

זבולון אורלב: חובת מדריך בשעה שקטינים נמצאים בזה החוק לא מאפשר בכלל לתת פטור.

זבולון אורלב: הוא כן מאפשר לתת פטור במקרים אחרים, באישור הוועדה, כדי שנהיה עם יד מאוד מאוד זהירה.

זבולון אורלב: הדוגמא הקלאסית היא חדר הכושר בבית המשותף שיש אפשרות בתנאים מסוימים לפטור אותו.

עו"ד מירב ישראלי: ( קוראת את סעיף (2) ).

עו"ד מירב ישראלי: זה הסעיף העיקרי.

זבולון אורלב: מה פירוש המילים "...

זבולון אורלב: בכושר גופני ובריאות"?

זבולון אורלב: אני יודע מה זה "כושר גופני".

עו"ד עדנה הראל: תקנות הספורט חיוב בתעודת הסמכה שהן מכוח חוק הספורט קובעות את הענפים שבהם יש צורך לקבל תעודת הדרכה כדי להיות מדריך, ובפריט 36 קוראות לענף הזה כושר גופני ובריאות.

אברהם זוכמן: אני הייתי מבקש להתייחס לשתי נקודות בסעיף הזה.

אברהם זוכמן: אני הייתי מבקש לציין שבשיעורי חינוך גופני הסיפור הוא לא כל כך פשוט.

אברהם זוכמן: אני הייתי מבקש אולי להוסיף כאן סעיף שבעת שיעורי חינוך גופני בבתי הספר, מספר התלמידים ייקבע על ידי הפיקוח על החינוך הגופני על אותו בית ספר, גם במקומות אחרים.

אברהם זוכמן: גודל החדר, מספר התלמידים בכיתה וכל הדברים האלו הם שונים ממקום למקום ומבית לספר לבית ספר, ואם אנחנו נעשה הכללה ונחליט עשרה ילדים למדריך או לחדר, אז לא יתפוס למערכת החינוך וזה עלול לפגוע.

עו"ד עדנה הראל: החוק הזה לא שייך לבתי ספר, לא שייך לפעילות במערכת החינוך.

עו"ד עדנה הראל: הפעילות במערכת החינוך זה עסק פטור רישוי, לא טעון רישוי.

עו"ד עדנה הראל: החוק הזה לא חל עליו.

זבולון אורלב: המגבלה הזו האמורה פה בחוק היא לא חלה לגבי על בתי ספר.

אברהם זוכמן: האם אפשר יהיה לציין את זה?

עו"ד עדנה הראל: לא צריך לציין את זה.

זבולון אורלב: האם ישנו כאן נציג של הלשכה המשפטית של משרד החינוך?

עו"ד סוקיינה שלבי: כן.

אברהם זוכמן: זה לא חל על בתי ספר, תודה רבה.

זבולון אורלב: יש לך פה הגנה מהלשכה המשפטית.

זבולון אורלב: רבותיי, אם יש למישהו הערות לגבי הסעיף אז זה הזמן, אנחנו לא חוזרים.

עו"ד לימור סולומון: אני רוצה לשאול שאלה כללית שנובעת מהסעיף.

עו"ד לימור סולומון: תוך כמה זמן תהיה הדרכה כזו?

עו"ד לימור סולומון: אם החוק נכנס לתוקף בעוד זמן קצר, האם מאותו יום והלאה תהיה הדרכה כזו?

עו"ד לימור סולומון: כלומר, כל חדר כושר שירצה להכניס ילדים יוכל מייד לשלוח מדריכים שלו להדרכה?

עו"ד לימור סולומון: איך זה בדיוק יעבוד?

עו"ד עדנה הראל: קודם כל, יש היום מדריכים לכושר גופני ובריאות והם יצטרכו לעשות השלמה בשביל הדרכת קטינים.

עו"ד עדנה הראל: אנחנו יוצרים משהו שהוא חדש ואנחנו נעשה אותו כמה שיותר מהר, וההדרכה תהיה כמה שיותר מהר.

עו"ד עדנה הראל: ברגע שהמדריכים עוברים את ההדרכה הזו הם יהיו מוכשרים לזה.

זבולון אורלב: מה שברור הוא שכל עוד אין מדריך כושר מוסמך לקטינים, קטין לא יכול להיכנס לחדר כושר.

עו"ד לימור סולומון: היום קטינים מעל גיל 14 יכולים להיכנס גם בלי מדריך מיוחד.

עו"ד לימור סולומון: מרגע כניסת החוק לתוקף עד גיל 18 אי אפשר יהיה להיכנס לחדר הכושר עד שלא יהיה מדריך.

זבולון אורלב: נכון מאוד.

עו"ד לימור סולומון: צריך לקבוע תוך כמה זמן זה יהיה.

זבולון אורלב: אולי נוסיף סעיף של תקופת מעבר לגבי גילאי 14 עד 18.

עו"ד מירב ישראלי: לא, אם אנחנו נעשה תאריך תחילה עד תאריך התחילה החוק הישן הוא זה שיחול.

זבולון אורלב: אני מעדיף כך, אני מקבל את זה.

זבולון אורלב: אני מציע לעשות תאריך תחילה כזה שהמשרד יגיד שזה תאריך תחילה ריאלי שעד אז מי שיכול לעבור השתלמות, יעבור השתלמות.

זבולון אורלב: נחה דעתך?

עו"ד לימור סולומון: כן.

אופיר פינס-פז: אבל, ההדרכה עולה כסף.

אופיר פינס-פז: הבעיה פה היא כסף.

עו"ד מירב ישראלי: מצד שני, אתה נותן להם עוד אוכלוסייה שלא הייתה להם קודם.

זבולון אורלב: עד היום החוק אומר מתחת לגיל 14 בשום תנאי, בשום מקרה, ילד לא נכנס לחדר כושר.

זבולון אורלב: בא החוק שלנו ואומר שעכשיו המגבלה היא לא מגבלה של גיל, אלא המגבלה היא של הדרכה והתאמה.

זבולון אורלב: עד עכשיו הייתה מגבלת גיל עיוורת.

זבולון אורלב: עכשיו המגבלות הן אחרות.

זבולון אורלב: צריך הדרכה מוסמכת לקטינים וצריכה להיות התאמה שקובע השר אילו מכשירים, על מספר פרופורציות, ובתנאים האלה מותר גם לילד בן שנה להיכנס לחדר הכושר.

זבולון אורלב: השר יכול לקבוע מגבלה לגבי הילד בן שנה.

זבולון אורלב: למשל, שהוא יכול רק להתהפך על המזרון.

אופיר פינס-פז: האם גם בספורט ההישגי ילד בן שמונה אמור להשתמש במכשירי משקולות?

שמעון פרס: אני חושב שכדור כוח הוא כמו משקולת, ואני חושב שגומיית כושר היא כמו משקולת.

שמעון פרס: אם אנחנו נתייחס לחדר הכושר כאמצעי עזר לפיתוח כוח זה יכול לענות לך על כל השאלות.

זבולון אורלב: ד"ר ברק, מה הדיספלינה שלך?

שמעון פרס: פיתוח כוח.

אופיר פינס-פז: פיתוח כוח זה רק אלמנט אחד בספורט והוא הרבה פעמים בא על חשבון דברים אחרים כמו מהירות.

שמעון פרס: ממש לא.

אופיר פינס-פז: האם אתה מסכים איתי שכשאתה עושה פעילות מוגברת באינטנסיביות רבה בתחום כוח, אתה עלול לאבד מיומנויות אחרות בתחומים אחרים?

שמעון פרס: ממש, ממש, ממש לא.

שמעון פרס: להפך,

אבשלום וילן: זה היה בזמננו, המדע רץ כבר קדימה.

שמעון פרס: אנחנו משתמשים בכוח לשיפור של מהירות.

שמעון פרס: אם אתה עובד נכון עם כוח אתה לא פוגע בנושא הגמישות.

שמעון פרס: אם אתה עובד עם כוח נכון אתה משפר את מרכיב הכוח המתפרץ, את מרכיב הזריזות, את כל הדברים האלו.

שמעון פרס: להפך, הכוח בא לשפר.

שמעון פרס: כל התפיסה המיושנת שדיברה על זה שכשאתה עובד כוח אתה נעשה גמד, ואתה מאבד את הגמישות, חלפה מן העולם.

זבולון אורלב: דרך אגב, החוק הזה גם מיישר אותנו עם הנהוג בעולם, גם את זה בדקנו.

עו"ד מירב ישראלי: ( קוראת את סעיף 1 (ג) ).

זבולון אורלב: מה אומר סעיף 2 לחוק הספורט?

עו"ד מירב ישראלי: סעיף 2 לחוק הספורט זה חיוב בתעודת הסמכה למדריך.

עו"ד מירב ישראלי: פשוט להסיר ספק, שלא יבינו שכאילו זה לא מחייב את פקודת הסמכה המתחייבת מחוק הספורט.

עו"ד מירב ישראלי: ( קוראת את סעיף 2 (1) ) כאן מדובר לא רק על קטינים, אלא גם על מבוגרים.

עו"ד מירב ישראלי: החוק היום אומר בסעיף קטן (א): מכון כושר יקבל מתאמן קבוע רק לאחר שהמציא לו תעודה רפואית המאשרת את כשירותו מבחינה רפואית להתעמל במכון כושר.

עו"ד מירב ישראלי: לא כתוב איזה תעודה רפואית וממתי.

עו"ד מירב ישראלי: מה שאנחנו מוסיפים הוא: תעודה רפואית אשר ניתנה במהלך 90 הימים שקדמו להגעתו של המתאמן.

עו"ד מירב ישראלי: כלומר, תעודה רפואית יחסית חדשה, של שלושה חודשים.

אופיר פינס-פז: מה יקרה אם זה לא יהיה?

עו"ד מירב ישראל: אדם לא יוכל להתאמן.

עו"ד מירב ישראל: גם היום הוא חייב בתעודה רפואית.

אופיר פינס-פז: ואם נותנים לאדם כזה להיכנס, מה קורה?

עו"ד מירב ישראלי: אז הוא עובר עבירה פלילית.

אופיר פינס-פז: מה העונש על כך?

עו"ד עדנה הראל: זה לפי חוק רישוי עסקים, כל התיקון הזה מעוגן בחוק רישוי עסקים.

עו"ד עדנה הראל: ולכן, כל ההוראות של הפעלת עסק בניגוד לרישוי עסק שאתה מכיר אותן, חלות גם כאן.

עו"ד עדנה הראל: הייתי רוצה להזכיר שבמהלך הדיונים לקראת הקריאה הראשונה הזכרנו שיש קושי לגבי התעודה הרפואית של מתאמן בגיר, לא רק מבחינה התקפות שלה אחורנית, אלא גם מבחינת התקפות שלה קדימה.

עו"ד עדנה הראל: אדם מתחיל להתאמן בגיל 25, הוא בגיר לצורך העניין, ובינתיים בגיל חמישים מצבו הוא שונה.

עו"ד עדנה הראל: העלנו את האפשרות שנתייחס גם לתדירות מסוימת משתנה על פי גיל או סמכות לקבוע הוראות לקבלת תעודות רפואיות בתדירות מסוימת משתנה על פי גיל שתקבע לשר.

עו"ד עדנה הראל: חוק מכוני כושר אין בכלל חובה.

זבולון אורלב: היא מעירה שבחוק מכוני כושר אין חובה לעדכן מפעם לפעם, השאלה היא האם אנחנו רוצים בהזדמנות שיש לנו עכשיו להתייחס לזה.

ד"ר ראובן מטרני: בחוק הספורט ניתנה הדעת על החשיבות של בדיקות רפואיות מגיל - - - שהבדיקה תהיה אחת לשנה ואפשר ליישם את זה גם פה.

אופיר פינס-פז: כמה אנשים נפטרים בחדר הכושר כל שנה?

עו"ד עדנה הראל: אני רוצה לספר לכם סיפור על עו"ד שנפטר על מכשיר מאמץ במהלך בדיקת לב כשהוא היה בבית חולים, אז על מכשיר מאמץ אפשר גם כשזה במכון כושר סתם.

אורי אפק: האם אתה יודע כמה נפטרו על מגרש הגולף?

אורי אפק: אחוז גבוה מאוד.

זבולון אורלב: אופיר, אני מוכרח לומר לך שהשאלה הזו נשאלה לקראת הקריאה הראשונה.

זבולון אורלב: נמסר לנו, כפי שנמסר לוועדה, אין שום תופעה חריגה בכך שאנשים נפטרים ב - - -

אופיר פינס-פז: אז למה צריך לשלוח אותם להביא כל הפעם תעודות?

זבולון אורלב: זה רק זהירות מונעת.

עו"ד מירב ישראלי: אני רוצה רק להזכיר שבהמשך אנחנו דיברנו על זה לגבי קטינים ואמרנו שניקח מהקטין פעם בשנתיים תעודה רפואית, וכל שנה שאין לו תעודה רפואית הצהרת בריאות מהוריו.

עו"ד מירב ישראלי: לגבי קטינים זה כל שנתיים.

שמעון פרס: אני רוצה שנפריד בצורה פרקטית בין התחום ההישגי לבין התחום שבו אנחנו כרגע עוסקים בו.

שמעון פרס: אין להשליך מרמת העצימות של אחד שעוסק בפעילות גופנית אינטנסיבית לקראת תחרויות, לרמת העצימות שאמורה להיות בחדר הכושר.

שמעון פרס: לכן, אני חושב שלא יהיה טוב להעתיק את הנושא הבריאותי מהחוק שקיים לגבי ספורטאים הישגיים אל חדרי הכושר.

זבולון אורלב: האם לגבי בגיר פעם בעשר שנים זה הגיוני?

שמעון פרס: לדעתי התחנה צריכה להיות אחת לחמש.

שמעון פרס: עשר שנים נראה לי תקופה שהיא גבוהה מידיי.

אבשלום וילן: האם אין קשר לגיל, בין גיל 45 – 50?

שמעון פרס: הנושא של בדיקה רפואית הוא גם פונקציה של סוג הפעילות שהולך המתעמל לעשות.

שמעון פרס: אם הוא הולך לעשות פעילות אירובית והוא רץ על המכשירים האירוביים אז זה סוג פעילות שונה מהפעילות שהוא הולך לעשות על מכשירי הכוח.

אופיר פינס-פז: מה יותר מסוכן?

שמעון פרס: אני הייתי אומר שבאופן סטטיסטי כל הפעילויות בחדר הכושר נמצאות בערך במקום ה-55 מתוך בערך 60 ומשהו עיסוקים ספורטיביים, בסך הכל הפציעות בחדר הכושר שזה הממוצע בין העוסקים במשקולות, בעבודות כוח, לעוסקים בתחום האירובי.

שמעון פרס: זה פחות או יותר המיקום הסטטיסטי בסוגים של פציעות שונות ומגוונות.

שמעון פרס: מבחינה פרקטית, הבדיקה הזו היא עלות כספית נוספת על המתעמל ואנחנו לא נוכל לאכוף את התקנה הזו.

שמעון פרס: אני מציע אחת לחמש שנים.

ד"ר ראובן מטרני: חוק הספורט דורש לגבי הבדיקה הארגומטרית, וחוק חדרי הכושר הוא לגבי הבדיקה הרפואית.

ד"ר ראובן מטרני: אלו שתי בדיקות שונות לחלוטין.

ד"ר ראובן מטרני: בדיקה רפואית לחדרי הכושר זוהי בדיקה שבה אדם הולך לרופא המשפחה שלו שאמור להכיר אותו והוא נותן אישור שהנ"ל בריא.

ד"ר ראובן מטרני: חוק הספורט מחייב בדיקה ארגומטרית שהיא בדיקה מורכבת, שונה לחלוטין.

ד"ר ראובן מטרני: העלויות הן אחרות והמורכבות היא אחרת.

ד"ר ראובן מטרני: ניתן להחיל רק את לוח הזמנים.

זבולון אורלב: האם אתה תומך בדעתו של ד"ר ברק, בדיקה רפואית כל חמש שנים?

ד"ר ראובן מטרני: לא.

ד"ר ראובן מטרני: מגיל מסוים כמו בחוק הספורט, שתהיה בדיקה רפואית, לא ארגומטרית, כל שנה.

זבולון אורלב: האם אתה רוצה להעמיס כאן על כל אזרח?

ד"ר ראובן מטרני: זה לא להעמיס, זה לא עולה כסף אצל רופאי קופות החולים.

זבולון אורלב: אני לא רואה איך אפשר להעמיס.

עו"ד עדנה הראל: נאמרה פה אמירה לגבי סוג הבדיקה וזה מאוד רלוונטי לגבי מידת המאמץ.

עו"ד עדנה הראל: סוג הבדיקה שנעשית לפי חוק הספורט ונקבעה בתקנות, כוללת בדיקה ארגומטרית.

עו"ד עדנה הראל: אבל, חוק מכוני כושר איננו מפנה לבדיקות הרפואיות לפי חוק הספורט, אלא מבקש תעודה שהיא בעצמה קצת עמומה באמירה שלה ולכן התחיל פה ויכוח.

עו"ד עדנה הראל: התעודה שנדרשת היא תעודה רפואית המאשרת את כשירותו של המתאמן מבחינה רפואית להתאמן במכון כושר.

עו"ד עדנה הראל: הייתה תקופה שבה אנשים באו לרופא המשפחה הכללי שלהם והם ביקשו ממנו לתת תעודה שמראה על כשירות להתאמן במכון כושר והרופא נתן תעודה כזו.

עו"ד עדנה הראל: בשלב מסוים קופות החולים אמרו שהרופא הכללי איננו יודע לומר אם אדם כשיר מבחינה רפואית להתאמן במכון כושר.

עו"ד עדנה הראל: הוא יודע שאותו אדם כשיר כללית.

עו"ד עדנה הראל: אימון במכון כושר הוא מומחיות של רופא ספורט.

עו"ד עדנה הראל: קופות החולים אמרו שהן לא צריכות לקחת אחריות בעניין, והן התחילו לשלוח את המבקשים תעודה כזו אל תחנות הספורט.

עו"ד עדנה הראל: התחנות לרפואת ספורט יודעות לעשות את הבדיקות לפי חוק הספורט.

עו"ד עדנה הראל: נכון להיום, חלק מהמתאמנים במכוני כושר מתבקשים לעשות בעצם את אותה בדיקה שהיא בדיקת הלב.

עו"ד עדנה הראל: יכול שיש מקום באמת שתעשנה אותן בדיקות.

עו"ד עדנה הראל: אני במובן הזה לא מומחית ולא יודעת ואולי כן צריך לשמוע את משרד הבריאות לגבי המשמעות של כשירות מבחינה רפואית להתעמל במכון כושר.

עו"ד עדנה הראל: יכול להיות שהם יבואו ויגידו שצריך את אותן בדיקות רפואיות כמו של ספורטאי הישגי, פעם בחמש שנים.

עו"ד עדנה הראל: יכול להיות, אני לא יודעת, ואני חושבת שלעניין הזה חבל באמת שאין פה נציג של משרד הבריאות, כי נכון להיום יש עמימות.

זבולון אורלב: בינתיים קיבלתי את ההודעה שלמשרד הבריאות אין שום הערות לגבי החוק ולכן הוא החליט לא לשלוח היום נציג.

זבולון אורלב: אני אומר את זה גם לפרוטוקול.

זבולון אורלב: זו ההודעה שכרגע קיבלתי ממנהלת הוועדה, לאחר שנעשה שוב בירור עם משרד הבריאות.

עו"ד עדנה הראל: אז אני יכולה להציע מבחינה משפטית לקבוע כאן סמכות לקבוע בדיקות רפואיות בתדירות המתאימה בהסכמת שר הבריאות.

זבולון אורלב: 100%, את צודקת.

זבולון אורלב: אני לא חושב שבחקיקה ראשית אנחנו צריכים כרגע לקבוע, יש גם שינויים ברפואה.

זבולון אורלב: לשר המדע, התרבות והספורט תהיה הסמכה בתיאום ובהסכמת שר הבריאות לקבוע את סוג הבדיקות, תדירות וגיל.

זבולון אורלב: אז אנחנו עושים סעיף הסמכה.

עו"ד מירב ישראלי: אני רוצה להזכיר, הסמכה לשר המדע בהסכמת שר הבריאות לגבי סוג בדיקות רפואיות, תדירות, גיל וכל הפרמטרים.

אברהם זוכמן: האם זה עונה לגבי קטינים?

זבולון אורלב: לא, לגבי קטינים יש סעיף מיוחד.

עו"ד מירב ישראלי: ( קוראת את סעיף 2.(2).

עו"ד מירב ישראלי: ) בחוק המקורי בסעיף 4(ב), מדובר על מתאמן אקראי, לא קבוע: מכון כושר יקבל מתאמן אקראי רק לאחר שהמציא לו הצהרה חתומה בידו המאשרת כי הוא אינו סובל מבעיות רפואיות העלולות לסכנו בשעת אימון במכון כושר.

עו"ד מירב ישראלי: כלומר, לא רופא, אלא הצהרת אישית.

זבולון אורלב: מה זה מתאמן אקראי, מבחינה משפטית?

עו"ד מירב ישראלי: אנחנו העלנו את זה כבר בישיבה הקודמת.

זבולון אורלב: אני פוחד מהסעיף הזה, יש פה פתח.

אופיר פינס-פז: הצהרה אישית זו הצהרה שעליה אומרים לך לחתום כשאתה נכנס לחדר כושר, שהם לא אחראים עליך.

אופיר פינס-פז: זה פטור מאחריות, מה זה?

עו"ד עדנה הראל: כן, אבל יש פה מתח מסוים בשאלה מה קורה באמת עם מתאמנים אקראיים.

עו"ד עדנה הראל: נניח שאדם מתארח בבית מלון והוא רוצה לעשות כושר.

עו"ד עדנה הראל: הוא לא צריך הצהרת בריאות לשם כניסה לבריכה.

עו"ד עדנה הראל: קצת אחריות אישית שיש לאדם על עצמו.

עו"ד עדנה הראל: אקראי זה לא קבוע, ולא קבוע פירושו שאין לו מנוי, הוא לא בא באופן שיטתי.

עו"ד עדנה הראל: איפה הגבול של מידת האקראיות, האם הוא בא פעם אחת, פעמיים או שלוש?

עו"ד עדנה הראל: אני מסכימה שיש מקום לויכוח או לפרשנות.

עו"ד עדנה הראל: אם רוצים להגביל את זה אז בסדר.

עו"ד עדנה הראל: אבל, אני חושבת שזו תהיה טעות לבטל את זה.

עו"ד מירב ישראלי: מניסיוני האישי לפחות, במקום שזה לא מנוי קבוע, למשל כרטיסייה, הם מחתימים אותך על הצהרת בריאות.

אופיר פינס-פז: זה בסדר גמור אם מדובר בבגיר.

אופיר פינס-פז: השאלה היא מה קורה עם ילד שבא לבית המלון עם הוריו?

עו"ד עדנה הראל: אז התיקון אומר, רק ההורים שלו יכולים לחתום על זה.

עו"ד מירב ישראלי: מה שחבר הכנסת פינס אומר הוא שאולי במקרה של קטין צריך תמיד תעודה רפואית.

ברק שמעון: יש פה הגזמה בסיכון הבריאותי שיש בכניסה לחדר כושר.

ברק שמעון: חדר כושר הוא לא חדר אינקוויזיציה.

ברק שמעון: ילד שרוצה לעסוק בפעילות כמו כדורגל וכדורעף או פעילות אירובית אחרת שמותרת לו בבית המלון, אז הפעילות הזו היא ברמת סיכון הרבה הרבה יותר גבוהה מהכניסה שלו לחדר כושר, ושם אנחנו לא דורשים ממנו הצהרת בריאות ולא בדיקות רפואיות ולא שום דבר.

זבולון אורלב: האם במקום אקראית אפשר להגיד חד-פעמית?

זבולון אורלב: אדם החליט ללכת ברביעי בחודש ינואר, וב-27 בינואר לחדר כושר, ובחודש פברואר הוא החליט ללכת פעם אחת, ובחודש מרץ הוא הלך שלוש פעמים, כל פעם כשהיה לו זמן, פעם בבוקר, פעם אחר הצהרים.

זבולון אורלב: הוא לא מנוי, האם זה אקראי?

זבולון אורלב: אני פוחד מהמילה אקראי.

זבולון אורלב: אקראי זה בלתי סדיר.

זבולון אורלב: אדם יכול להיות במכון כושר באופן בלתי סדיר לאורך שנים.

עו"ד עדנה הראל: אני חוששת שחד פעמי הוא מצד אחד מגביל מידיי, ומצד שני, גם הוא בעייתי כי אותו אדם יאמר: אני הלכתי כל פעם באופן חד פעמי.

זבולון אורלב: זה יותר מגביל באקראי.

זבולון אורלב: אנחנו צריכים לחשוב על הרעים, לא על הטובים.

זבולון אורלב: אנחנו רוצים להגן על ילדים.

זבולון אורלב: מצד אחד, אני קונה את מה אמר ד"ר ברק, זה לא חדר אינקוויזיציה.

זבולון אורלב: מצד שני, לצערנו אנחנו יודעים שיש גם הורים בלתי אחראיים שמזניחים ילדים ונוטשים ילדים.

זבולון אורלב: מה עם המילה מזדמן?

זבולון אורלב: מבחינה משפטית, מה ההבדל בין אקראי למזדמן?

זבולון אורלב: מה יותר רחב?

עו"ד מירב ישראלי: זה אותו הדבר.

זבולון אורלב: אני תומך בלהגביל.

עו"ד לימור סולומון: אין רישום כמה פעמים אדם נכנס.

עו"ד לימור סולומון: אני מתלבטת לגבי זה.

זבולון אורלב: אני אהיה יותר שקט אם אנחנו נגדיר את האקראיות לגבי כולם, שלא יהיה פה פתח לבלוף עם המילה אקראי.

עו"ד עדנה הראל: אולי אפשר לדבר על מספר פעמים בזמן ובאותו מקום.

עו"ד עדנה הראל: אם זה מה שעושים אז בסדר.

עו"ד עדנה הראל: לא יותר מפעם בחודש.

זבולון אורלב: אני לא הייתי עושה יותר מפעם בחודש.

עו"ד מירב ישראלי: יש פה אחריות אישית.

זבולון אורלב: טוב, נשאיר את זה ככה.

עודד הכט: אדם צריך לקחת אחריות על עצמו.

עו"ד מירב ישראלי: לגבי תעודה רפואית, שנה.

עו"ד מירב ישראלי: לגבי הצהרת בריאות שנה.

עו"ד עדנה הראל: לגבי תחילה, צריך זמן להכין את תוכנית הלימודים ואחר כך שאנשים ישתלמו.

עו"ד עדנה הראל: צריך לדבר על פרק זמן של שנה.

עודד הכט: שנה.

שמעון פרס: חצי שנה מספיקה.

יאיר להב: שנה.

ד"ר ראובן מטרני: שנה.

ד"ר מוקי ניב: זה עניין שהוא ארגוני.

ד"ר מוקי ניב: אם אנשי המקצוע אומרים שזה שנה אז שנה.

אורי אפק: שמונה חודשים.

זבולון אורלב: שנה.

זבולון אורלב: אנחנו קיבלנו מכתב מעו"ד אברהם נאמן ואני ביקשתי להזמינו לדיון.

זבולון אורלב: הוא כותב כך: " 1.

זבולון אורלב: אני פונה אליך בתפקידך כיו"ר ועדת המשנה המטפלת בחוק הנדון, ר"ב מכתבי בנדון לשר התרבות והספורט.

זבולון אורלב: 2.

זבולון אורלב: יש להבדיל בחוק בין חדר כושר המצוי בדירה, בבית פרטי או בבית משותף, לבין מכון כושר עסקי.

זבולון אורלב: כאשר החוק מחייב רשיון עסק למכון כושר – ברור שכוונתו הייתה למכון כושר על בסיס עסקי.

זבולון אורלב: 3.

זבולון אורלב: להגדרה זו המבחינה בין מכור כושר עסקי לבין חדר כושר פרטי משמעות רבתי, מאחר ורבים שיש בביתם מכשיר כושר – מבטחים את עצמם בפני תאונות, ובבניינים שיש בהם חדר כושר, מבטחת נציגות הבית המשותף את המתאמנים.

זבולון אורלב: חברות הביטוח משלמות במקרה תאונה רק אם מולאו כל דרישות החוק.

זבולון אורלב: הווה אומר, שחברת הביטוח לא תפצה את המבוטח, אם לדבריה היה עליו להחזיק מדריך, ולקבל רשיון עסק.

זבולון אורלב: 4.

זבולון אורלב: בתי המשפט קבעו מדי פעם כי ברכות שחיה פרטיות או של קיבוצים משוחררות מרשיון עסק, אם אין בהן מרכיב עסקי.

זבולון אורלב: כך למשל, אם הבריכה מיועדת לחברי הקיבוץ בלבד היא איננה עסק.

זבולון אורלב: מאידך אם גובים מאזרחים זרים כסף – הרי הבריכה חייבת ברשיון עסק.

זבולון אורלב: 5.

זבולון אורלב: בבתים משותפים אחדים בתל-אביב סגרו לאחרונה את חדרי הכושר מתוך החשש של נציגות הבית שחברת הביטוח תתחמק מתשלום על בסיס טענת אי חוקיות חדר הכושר.

זבולון אורלב: 6.

זבולון אורלב: מדינת ישראל הרוצה בהרחבת יסודות הכושר הגופני של אזרחיה צריכה לדאוג לחקיקה ברורה שתמנע הפחדה של אנשים המתאמנים בחדר בדירתם, או בחדר המשותף להם ולדיירים אחרים בבית.

זבולון אורלב: 7.

זבולון אורלב: כיו"ר ועדת המשנה המטפלת בחוק זה, אני פונה אליך ליזום את הברור מאליו ולתקן את הגדרת "מכון כושר" בחוק, כמכון הפתוח לציבור על בסיס עסקי, ולהוציא חדרי כושר בדירה ו/או בבית פרטי ו/או בבית משותף מתחולת החוק.

זבולון אורלב: 8.

זבולון אורלב: ועל כך תבורך.

עו"ד מירב ישראלי: האם אתם פרסמתם פטור?

עו"ד עדנה הראל: חלק מהסוגים, למשל בתי ספר, פטורים מרישוי.

עו"ד עדנה הראל: יש עוד כמה סוגים.

זבולון אורלב: מה עם בתים משותפים?

עו"ד עדנה הראל: בתים משותפים לא פטרנו מרישוי כי חשבנו שיש דברים מסוימים שכן צריכים לחול.

עו"ד עדנה הראל: למשל, העניין של מרחק בין מכשירים בחדר מסוים.

עו"ד עדנה הראל: זאת אומרת, מבנה מסוים שהמכשירים שבו צריכים להיות במרחק או שצריכה להיות תלויה רשימה.

זבולון אורלב: יש לי חדר כושר בבית, יש לי ארבעה מכשירים בבית, האם פטרת אותי?

עו"ד עדנה הראל: להבנתי, לא חל עליך.

זבולון אורלב: למה?

זבולון אורלב: תגידי לי לפי איזה סעיף בחוק אני פטור מרישוי של חדר הכושר הפרטי שלי במרתף?

עו"ד מירב ישראלי: למעשה, היא מפרשת את ההגדרה של מכון כושר.

זבולון אורלב: את מסכימה איתי שזה אבסורד.

זבולון אורלב: השאלה שלו היא, האם מה שחל לגבי בריכה חל גם לגבי חדר כושר והוא כעו"ד אומר, על פי המצב החוקי היום זה לא כך.

עו"ד עדנה הראל: המצב החוקי היום להבנתנו, ובכוונת מכוון, חל גם על מה שאיננו עסק, חד משמעית.

זבולון אורלב: ואני תומך בזה, ודאי.

עו"ד עדנה הראל: חד משמעי, ואפשר לפטור סוגים מסוימים.

עו"ד עדנה הראל: הסוגים לא הופטרו.

עו"ד עדנה הראל: יכול להיות שהייתה הנחה סמויה שבבתים פרטיים זה כל כך ברור שזה לא חל אז לא צריך להיאמר במפורש.

עו"ד עדנה הראל: אני מקבלת לבדוק את זה לגבי מה שבתוך בתים פרטיים.

זבולון אורלב: כלומר, את אומרת היום חדר כושר בבית משותף חייב רשיון עסק.

עו"ד עדנה הראל: עמדתי המשפטית וזו גם התשובה שאנחנו נותנים זה שהחוק הזה חל גם על חדרים שהם חדרים שהם משמשים ומוחזקים על ידי חברות החזקה עבור בתים משותפים, בבתים שיש בהם ארבעים או חמישים יחידות דיור, חד משמעית.

זבולון אורלב: חדר כושר במרתף בבית שיש בו ארבעים דיירים, לעניות דעתכם מכון כושר ששם צריך רישוי עסק?

עו"ד עדנה הראל: נכון להיום להבנתי, הוא לא פטור, הוא לא כלול בסוגים הפטורים וחל עליו החוק.

זבולון אורלב: ואם יש בניין עם ארבעה דיירים ויש להם חדר כושר משותף?

עו"ד עדנה הראל: לכן ביקשנו שתהיה הסמכות שנכנסה כאן לפטור ממדריך.

זבולון אורלב: הסמכות זה רק לגבי מדריך, אבל לא מרישוי.

עו"ד מירב ישראלי: לא, יש בחוק כבר הסמכה.

זבולון אורלב: אבל הם לא פטרו.

עו"ד מירב ישראלי: זה מה ששאלתי קודם והיא אמרה שהם לא פטרו בתים משותפים כי הם חשבו שלא צריך לפטור אותם.

עו"ד עדנה הראל: נכון.

זבולון אורלב: האם בניין משותף עם ארבעה דיירים גם לא צריך לפטור אותו?

עו"ד עדנה הראל: יכול להיות שכן צריך יהיה לפטור.

עו"ד עדנה הראל: נכון להיום, העדפנו שתהיה סמכות מסודרת לפטור ממדריך בלבד, ושבבתים משותפים לצורך העניין שיש בהם למעלה מעשר דירות, כן יהיה רישוי, אבל יהיה - - -

זבולון אורלב: אנחנו נענה לו שאנחנו הקראנו את מכתבו, דנו בסוגיה הזו, והגענו למסקנה שאנחנו מסתפקים בכך שיש סעיפי הסמכה בחוק לשר לקבוע את הכללים.

גרנר: חוק רישוי עסקים סעיף 32 לחוק, מדבר שגם משהו שהוא לא נחשב כעסק, אבל אם יש בו היבטים נוספים, אולי הוא פתוח לקהל הרחב והיה אפשר להכליל אותו כעסק, אז אפשר.

גרנר: בהיבט של אותו פרשנות של עדנה זה אפשרי.

גרנר: אבל מה שנהוג היום, בדרך כלל כל הבתים המשותפים, כל מכוני הכושר הם בכלל לא מורשים.

גרנר: אנחנו הולכים לכיוון של חדרי כושר שהם עסקיים לחלוטין.

גרנר: אותו פריט 7(5) בצו רישוי עסקי ואני מקריא: מכון כושר זה למעט מכון כושר המוחזק ומופעל בידי אגודת ספורט, ארגון ספורט, התאחדות או איגוד כמשמעותו בחוק הספורט.

גרנר: מי שמרשה את זה היא הרשות המקומית באישור המפקחים של משרד המדע והספורט, וכמובן כיבוי אש והנדסה.

גרנר: אלו רק הגורמים שמטפלים.

גרנר: אנחנו מבחינתנו, לא נכנסים לבתים משותפים.

זבולון אורלב: אתם לא נכנסים לאגודות ספורט, אתם לא נכנסים למתנ"סים.

גרנר: מתנ"סים, כן.

זבולון אורלב: למה?

זבולון אורלב: לפי ההגדרה שלך גם למתנ"ס אתה לא נכנס.

גרנר: למתנ"ס הם נכנסים בתשלום, הם מנויים.

זבולון אורלב: האם חדר הכושר של הכנסת טעון רישוי?

זבולון אורלב: הוא לא למטרת רווח, הוא לא בתשלום, כל אחד מכם יכול להיכנס.

גרנר: לגבי הכנסת, התשובה היא לא טעון רישוי.

עו"ד מירב ישראלי: למה הוא לא טעון רישוי?

גרנר: הוא לא עסקי.

זבולון אורלב: הוא לא עסקי, הכניסה היא - - -

עו"ד מירב ישראלי: אבל, החוק לא מדבר על עסקי.

עו"ד מירב ישראלי: החוק לא עושה את האבחנה הזו.

עו"ד עדנה הראל: אשר, נדמה לי שאתה מחיל על זה את הכללים הרגילים של רישוי עסקים.

עו"ד עדנה הראל: נכון, לפי הכללים הרגילים של רישוי עסקים אתה צודק.

עו"ד עדנה הראל: העניין הוא שחוק מכוני כושר החיל את חוק רישוי עסקים גם על דברים שאינם עסק בדרך כלל, כי חוק מכוני כושר קבע הגדרה יותר רחבה של מכוני כושר מאשר מה שהוא רק עסק, ובא ואמר תתנו עסק גם למה שבדרך כלל איננו עסק, אלא הוא מכון כושר לפי הגדרתו.

עו"ד עדנה הראל: זה מה שעשה חוק מכוני כושר והוא מיוחד בעניין הזה.

עו"ד עדנה הראל: במובן הזה הפרשנות שלכם היום היא פרשנות שלא מחילה את החוק כלשונו.

גרנר: אם זה כך, חלק גדול היום ממה שאת מדברת לפי הכלל, לא מורשה מבחינת רישוי עסקים.

זבולון אורלב: אתה מבין את המשמעות של זה.

זבולון אורלב: כלומר, מי שמתאמן שם אין לו ביטוח.

גרנר: לאו דווקא.

זבולון אורלב: כן, חברת הביטוח תאמר שהיא לא מבטחת.

זבולון אורלב: ברגע שיצטרכו לפרוע את העניין היא תאמר: אתם לא עמדתם בתנאי החוק, אני לא חייבת לפצות אתכם.

גרנר: היום בגלל הבעייתיות בכל נושא רישוי עסקים, בעניין הזה הם מחייבים מספר כללים ועמידה בדרישות נוספות.

זבולון אורלב: לפי השקפתך, אני מבין שחדר הכושר של הכנסת חל עליו החוק.

עו"ד עדנה הראל: חד משמעית.

זבולון אורלב: איך את מסבירה את הפער בין מה שאת חושבת לבין מה שמשרד הפנים חושב.

זבולון אורלב: את מבינה שיש פה בעיה.

נועה בן אריה: צו עסקים טעוני רישוי קובע באופן קטגורי מה הוא עסק לצורך העניין ומהו עסק טעון רישוי לצורך העניין.

נועה בן אריה: נכון יהיה לומר שמכון כושר הוא איזשהו שעטנז והוא יוצר איזשהו קו מאוד מאוד דק ולא ברור בין עסק לצורך העניין, לבין איזשהו מבנה שפתוח לקהל הרחב ויכול לשמש גם כעסק.

נועה בן אריה: הבעיה היא שצו עסקים טעוני רישוי לא קבע סעיפי פטור גם כן קטגוריים, על מה לא יחול צו עסקים טעוני רישוי לצורך העניין לרישוי מכון כושר.

נועה בן אריה: ולכן, אני נוטה להסכים עם עדנה שיש צורך או לפטור חלק מסוגי העסקים כמו בבניין משותף, למרות שגם זה צריך להיות במדרג של היקף הציבור הנכנס, ולדעתי גם היקף המכשירים הנמצאים במכון.

נועה בן אריה: מכון כושר של ארבעה דיירים, יכול להיות מכון כושר ענק כמו: הולמס פלייס, והוא משרת רק ארבעה דיירים.

נועה בן אריה: הוא עדיין יכול להיות מסוכן באותה מידה אם המרחק בין המכשירים הוא לא אותו מרחק.

נועה בן אריה: ולכן, או קטגורית לעשות איזשהו סעיפי פטור בצו רישוי עסקים לגבי מכונים מסוימים, או קטגורית לחייב את כולם.

נועה בן אריה: מה שפותח פתח מאוד בעייתי שאם זה כן טעון רישוי בכל המקומות האלה, לרבות חדר הכושר כאן בכנסת ובבתים משותפים, אז הפיקוח העירוני צריך ללכת ולחלוש גם על בתי מגורים פרטיים וכאן אנחנו נכנסים לשאלה משפטית סבוכה יותר.

זבולון אורלב: האם יש מקומות עבודה שאין בהם חדר כושר?

זבולון אורלב: הרי בכל מקום עבודה גדול יש היום מכון כושר.

עו"ד עדנה הראל: ומקומות העבודה שפונים אלינו, ואני יודעת גם כאלו שלא פונים אלינו, כולל את משרדי הממשלה, מחזיקים מדריך לפעמים לפי חוק מכוני כושר ומקבלים רשיון.

עו"ד עדנה הראל: חלק מהם פונים.

זבולון אורלב: מירב, יש לי בקשה.

זבולון אורלב: תבדקו אם יש פה רשיון לחדר הכושר, כדי שלפחות הכנסת תנהג על פי החוק.

זבולון אורלב: אני מבין שהחוק מחייב רשיון, לא מדריך.

יהודית גידלי: יש מדריך.

גרנר: עו"ד במכתבו ציין פסיקה של בית המשפט המחוזי לגבי בריכות שחייה בצפון.

גרנר: בית המשפט קבע שהבריכות בקיבוצים שאין בהן קהל גם הן לא טעונות רישוי.

עו"ד עדנה הראל: אבל אשר, פה יש הוראת חוק ספציפית.

גרנר: אבל, צודק העו"ד בעניין הזה.

עו"ד מירב ישראלי: לא, הוא רוצה לתקן את החוק .

גרנר: מי שלא נחשב כעסק אז הוא לא טעון אישור.

עו"ד עדנה הראל: זה לגבי עסק רגיל, אבל לגבי מכוני כושר, יש הוראת חוק ספציפית שאולי משרד הפנים לא מודע לה, ואולי היה רוצה לתקן אותה, אבל כרגע יש הוראת חוק ספציפית שאומרת שצריך רשיון עסק גם כשזה לא עסק, מה לעשות?

גרנר: אם זה כך, אנחנו באמת צריכים להעלות את זה לוועדה הבין-משרדית אצלנו, ואני אולי אזמן אותך בנושא.

גרנר: אבל, אני אומר לך שהיום נהוג בכל הארץ, כולל גם הכנסת, שמכוני הכושר הם לא טעוני רישוי, גם לא בבתים המשותפים.

גרנר: אנחנו מדברים רק על מכוני כושר עסקיים שזה מה שטעון רישוי.

זבולון אורלב: אבל, זה לא החוק.

זבולון אורלב: החוק לא עשה הבחנה בין עסקי ללא עסקי.

זבולון אורלב: קבלו את זה.

זבולון אורלב: החוק לא עשה הבחנה.

זבולון אורלב: החוק חייב אותך לתת רשיון גם במקום שהוא לא עסקי.

עו"ד מירב ישראלי: נכון.

זבולון אורלב: זה מה שאומר לך המחוקק, תן את הרשיון גם במקום שהוא לא עסקי.

עו"ד מירב ישראלי: אלא אם כן, יש פטור.

זבולון אורלב: יש במקום עבודה חדר כושר, הכניסה היא חופשית לחלוטין, יש לנו חדר כושר משוכלל, ובמפעל יש אלף עובדים אז צריך את הרישוי.

זבולון אורלב: זה לא עסקי.

זבולון אורלב: להפך, חדר הכושר הזה מפסיד.

זבולון אורלב: זו עוד הוצאה למעסיק.

אורי חרל"פ: אני רוצה להסביר מה קורה בפועל.

אורי חרל"פ: מפקחי מינהל הספורט עוברים בחדרי כושר, כולל במפעלים, כולל בתים פרטיים.

אורי חרל"פ: הם בודקים ונותנים אישור לרשות המקומית.

זבולון אורלב: האם ביקרתם פה בכנסת?

אורי חרל"פ: לא, אני אומר באופן כללי.

זבולון אורלב: מי אחראי על המפקח בירושלים?

זבולון אורלב: מי חותם על הדו"ח?

אורי חרל"פ: ראש מינהל הספורט.

זבולון אורלב: תשאל את ראש מינהל הספורט דרך הממונה האם בדקו את חדר הכושר?

אורי חרל"פ: אני התנדבתי לעזור למפקח המרכז.

אורי חרל"פ: אני הסתובבתי, כולל במפעלים, כדי לתת להם אישור האם המתקן עומד נכון.

אורי חרל"פ: אני נותן את האישור לרשות המקומית והיא זו שצריכה להוציא - - -

זבולון אורלב: האם אתם בדקתם האם הרשות המקומית באמת נותנת?

אורי חרל"פ: כן, בחלק גדול מהרשויות נותנים.

בן אריה: אני חושבת שהפתרון המוצע, גם אם זה יהיה באמצעות הוועדה הבין-משרדית לעשות את הסדר הזה גם בצו עסקים טעוני רישוי, הוא לדרוש לכל הפחות לגבי אותם מקומות כמו בתים פרטיים, רשימת אישורים, לאו דווקא רשיון עסק כהגדרתו, שבהעדרה משרד המדע והספורט או משרד הבריאות ישללו את הפעילות של אותו מכון.

עו"ד עדנה הראל: 100%, אבל נכון להיום כהגדרתו בחוק הוא צריך רשיון עסק גם במפעל, ויש כאלה שיודעים ופונים ומקבלים באמצעות אותו מנגנון כמו שתואר, למרות שאולי מר גרנר לא מודע לזה ונועה לא מודעת לזה.

בן אריה: אם זה המצב אז מדובר בהיקפים אדירים של מכוני כושר לא מורשים.

זבולון אורלב: אבל, זה החוק, מה אני יכול לעשות?

זבולון אורלב: אגב, זה לא החוק שלי.

גרנר: אני לא מקבל את זה.

גרנר: אני לא באתי עם היועץ המשפטי שלי, אבל אני אומר שמבחינת ההכרה שלי עם החוק בתקופה שאני מתעסק בזה, זה לא - - -

זבולון אורלב: עדנה, במקום שנפנה ליועץ המשפטי לממשלה ונעביר את הפרוטוקול ואראה לו את הבלגאן, אני מציע שאתם תקבלו על עצמכם לזמן דיון עם משרד הפנים ועם מרכז השלטון המקומי ולהשיב לנו בתוך ששים יום על הסוגיה שהועלתה כאן.

זבולון אורלב: אם תגיעו למסקנה שצריך תיקון חקיקה, נשקול תיקוני חקיקה.

זבולון אורלב: הרגשתי היא שלא קוים כזה דיון לסגור את הפרטים פה עד הסוף.

זבולון אורלב: אנחנו רושמים לפנינו את ההסכמה שלכם תוך ששים יום לקיים את הדיון הזה עם כל היועצים המשפטיים.

אריה ניר: כאשר בעל מכון כושר, וזה לא משנה אם זה מתנ"ס או עסקי או במקרה מסוים מפעל או בית משותף, פונה ומבקש רשיון עסק, הרשות המקומית פונה למינהל הספורט כדי שהמפקח יגיע.

אריה ניר: בית משותף או כל מקום אחר שמקים חדר כושר, איננו מבקש רשיון עסק, במינהל הספורט בכלל לא יודעים מזה ושום מפקח לא מגיע.

אריה ניר: האם יש רשיון עסק לבית משותף כן או לא זה פונקציה של פנייה.

זבולון אורלב: תודה רבה לך.

זבולון אורלב: אני אמתין ששים יום לקבלת מסקנות הדיון, וחזקה על משרד המדע, התרבות והספורט שיזמין את כל הגורמים שצריך להזמין.

זבולון אורלב: אני מבין שהעניין הזה הוא לעניין החוק.

זבולון אורלב: אם יצטרכו תיקוני חקיקה נעשה אותם בנפרד.

זבולון אורלב: אני מציע שזו תהיה אפילו הצעת חוק ממשלתית, אם ירצו פרטית אין לי שום בעיה.

זבולון אורלב: אנחנו מוכנים לעשות את זה.

זבולון אורלב: אני מצטער שחבר הכנסת פינס הלך.

זבולון אורלב: הוא מבקש שתהיה הסתייגות בכל מקרה, קטינים מתחת לגיל 14 יורשו להתאמן אך ורק תחת הדרכה או ביקורת ופיקוח אישי של מדריך.

עו"ד מירב ישראלי: אחד על אחד, אני חושבת שזה מה שהוא התכוון.

אורי אפק: אישי, זה לא אחד לאחד.

אורי אפק: אישי זה גם אם ישנם עשרה מתאמנים הוא נותן תשומת לכל אחד.

זבולון אורלב: הוא לא נמצא הנוסח לפניי.

זבולון אורלב: מירב, תכניסי את ההסתייגות שלו ואני אסביר שזה אותו הדבר.

זבולון אורלב: עדנה, כתוב כאן: יורשה להתאמן אך ורק תחת הדרכה ופיקוח אישי של מדריך.

זבולון אורלב: מה את מבינה מזה?

זבולון אורלב: האם זה אחד על אחד?

עו"ד מירב ישראלי: אני שאלתי אותו.

עו"ד עדנה הראל: כן.

זבולון אורלב: הוא היה המסתייג העיקרי.

זבולון אורלב: אני הפניתי אליו את כל המומחים וכנראה לא הצלחתם במשימה שלכם.

זבולון אורלב: תדעו שאני חייב להכניס את ההסתייגות הזו וזה יגיע להצבעה, גרסת הוועדה מול גרסתו.

זבולון אורלב: אני מבין שהוועדה דוחה את ההסתייגות שלו והיא הופכת להיות הסתייגות.

זבולון אורלב: גנדי, האם אתה מסכים?

גנדי ריגר: נכון מאוד.

זבולון אורלב: תודה, אז הנה אנחנו שניים.

זבולון אורלב: אף על פי שזה שניים אנחנו נהיה פה אחד פה.

זבולון אורלב: הוא יכול לבטל את ההסתייגות שלו.

זבולון אורלב: הוא ינסה לשכנע לתמוך ואני אנסה לשכנע לא לתמוך.

זבולון אורלב: אני לא יודע מה יהיה במליאה.

זבולון אורלב: אם רוצים להיות בטוחים אז צריכים לשכנע אותו לרדת מהעניין הזה.

זבולון אורלב: אורי, קח את כל המומחים הגדולים שהיו פה ואין ברירה צריך - - -

אורי אפק: הוא למד כמה דברים היום שהוא לא ידע.

זבולון אורלב: אני שוב אומר, אני הרגשתי לאורך כל הדרך הסתייגות שלו וצריך להסביר לו את הדבר הזה.

גרנר: כדאי שיהיה תקנון מהחוק הזה בכל חדר כושר.

זבולון אורלב: זה מופיע בחוק.

זבולון אורלב: אם אתה רואה שזה לא תלוי בחדר כושר אז תדווח למשרד המדע כי זה עבירה על החוק.

זבולון אורלב: זה חלק מתנאי החוק.

זבולון אורלב: האם יש למישהו עוד הערה, בקשה?

זבולון אורלב: אין.

זבולון אורלב: אני מעלה את הצעת החוק להצבעה בקריאה שנייה ושלישית.

זבולון אורלב: מי בעד?

זבולון אורלב: מי נגד?

זבולון אורלב: אני קובע שהוועדה אישרה את החוק לקריאה שנייה ושלישית בתוספת ההסתייגות של חבר הכנסת אופיר פינס.

זבולון אורלב: תודה רבה לכם.