ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 517, 2002-08-12 10:30

זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את הישיבה בנושא:

זבולון אורלב: הסכנה לסגירת התכנית לסטודנטים פעילי ציבור במוסדות להשכלה גבוהה.

זבולון אורלב: אני מאוכזב מכך שנציגי פר"ח והמועצה להשכלה גבוהה לא משתתפים אתנו בדיון זה.

זבולון אורלב: אנחנו העברנו את הפנייה ביום רביעי.

זבולון אורלב: לצערנו, קיבלנו רק אתמול תשובה שמנכ"ל פר"ח, עמוס כרמלי, נמצא בחוץ לארץ, אין לו סגן ואין מי שיבוא במקומו.

זבולון אורלב: ביקשנו שיושבת ראש פר"ח, המנכ"לית החדשה של המועצה להשכלה גבוהה והוועדה לתכנון ותקצוב, שוש ברלינסקי, תבוא ונענינו על ידי יושב ראש הוועדה לתכנון ותקצוב שהיא חדשה ועדיין לא למדה את הסוגייה.

זבולון אורלב: עמדה בפניי אפשרות לדחות את הישיבה, אבל מאחר שהישיבה כבר נדחתה פעם אחת, ואחרי זה במשך חצי שנה הייתי צריך להשיב מדוע היא נדחתה, החלטתי לא לדחות את הישיבה על אף שבעצם החלק המשיב לא קיים.

זבולון אורלב: יכול להיות שנקיים עוד ישיבה אחת כשהם יבואו.

זבולון אורלב: אם כן, מראש אני אומר שאנו מוגבלים היום בעצם קבלת ההחלטה.

זבולון אורלב: פנו אליי פעילי הציבור.

זבולון אורלב: אני ביקרתי במכון לב, שנקרא: בית ספר לטכנולוגיה, ושם נחשפתי לבעיה של הפסקת המימון.

זבולון אורלב: לאחר מכן גם קיימו אתי פגישה, ולפי הטענה שעלתה, יש בעיה של סגירת התכנית בגלל הפסקת המימון על ידי פר"ח.

זבולון אורלב: נשמע את מי שנמצא כאן היום ונראה מה ניתן לעשות, והרי אנחנו מתכוונים רק לעזור.

זבולון אורלב: מי פותח?

רן סלמן: נראה לי שהכי טוב שאנחנו נתחיל בהצגת שקופיות.

זבולון אורלב: מי זה "אנחנו"?

יובל עברי: פעילי ציבור.

יובל עברי: שמי יובל עברי, מנהל התכנית באוניברסיטה העברית.

זבולון אורלב: בבקשה.

רן סלמן: שמי נח סלמן, אני ניהלתי את התכנית בשלוש השנים האחרונות - - -

זבולון אורלב: מה תפקידך בכוח?

נח סלמן: בוגר התכנית, והיום – איש היי-טק.

נח סלמן: בשנת 2001 פרשה הסוכנות היהודית ממימון התכנית, לאחר שמספר שנים לפני כן הייתה כל פעם מלחמה מחודשת על השותפות שלה בתכנית.

מטרות התכנית הן: 1.

מטרות התכנית הן: הצמחת מנהיגות בעלת מחויבות לשינוי חברתי מקרב סטודנטים תושבי עיירות פיתוח ושכונות.

מטרות התכנית הן: זו התכנית היחידה שהתייחסה לכל ההון האנושי בפריפריה והחליטה שעם ההון הזה אפשר לעשות משהו, גם לטובת הפריפריה וגם לטובת המדינה, כשהדרך היא שימוש באמצעים חינוכיים;

מטרות התכנית הן: 3.

מטרות התכנית הן: נושא נוסף, שהוא בעצם העיקרי, הוא עידוד השכלה גבוהה בעיירות פיתוח ושכונות מצוקה, מתן תמיכה כלכלית, חברתית ואקדמית לחברי התכנית.

מטרות התכנית הן: בעצם התכנית בוחרת את אלה שכבר הצליחו לעשות קפיצת דרך משמעותית ולהגיע למוסדות להשכלה גבוהה, ומשם והלאה היא מנסה – עם הכשרה אישית שלהם – להביא אותם למקומות אחרים שבהם יוכלו לפעול למען החברה.

מטרות התכנית הן: 90% מחברי התכנית מתכוונים לתרום לישוב פיתוח או לשכונת מצוקה, וגם 65% מבוגרי התכנית חוזרים בעצם לישובים שמהם באו ומנסים לדאוג לאיזה שהוא שינוי שם, ונתון זה לכשעצמו הוא נתון מדהים, והתכנית גם לא מחייבת את זה.

זבולון אורלב: נדמה לי שגם חבר הכנסת ד"ר יחיאל לסרי הוא בוגר התכנית הזאת.

נח סלמן: כן.

נח סלמן: יש הרבה חברי כנסת שהם בוגרי התכנית.

יובל עברי: יש שרים, יש שר אוצר שהם בוגרי התכנית.

זבולון אורלב: אני מציע שתדלג על נושא המבנה הארגוני.

נח סלמן: כמה מלים על המבנה של התכנית.

נח סלמן: התכנית מורכבת מפעילות עיונית ומעשית של הסטודנטים.

נח סלמן: יש מרכיב של הכשרה של הסטודנט בנושאים שהתכנית רואה בהם נושאים הכרחיים בפיתוח ההכשרה, ואלה כישורי ניהול ומנהיגות, התמודדות בשאלות שנוגעות לזהות ולתרבות ומתן כלים ויידע להבנה ביקורתית של תמונת המצב החברתי.

נח סלמן: במסגרת הפעילות שלה קיימה התכנית כמה ימי עיון להעלאת נושאים מסוימים על סדר היום הציבורי, כמו בנושא חינוך אפור, ובשנה שעברה גולת הכותרת הייתה הכנס לכלכלה חברתית שהתקיים באור-עקיבא ושיצר את ההד שלו, והיום יהיה בקיסריהSESSION שלם שיעסוק בכלכלה חברתית.

זבולון אורלב: מה ההיקף של תכנית ההכשרה?

נח סלמן: שעתיים שבועיות במשך שלוש או ארבע השנים שהסטודנט בתכנית.

זבולון אורלב: מלגות – 2,800,000 ₪, והתקורה היום היא כ-2,000,000 ₪.

יורי שטרן: - 1,500,000 ₪.

זבולון אורלב: - 1,500,000 ₪.

זבולון אורלב: זה קצת מוגזם, לא?

נח סלמן: אני אסביר ממה זה נובע.

נח סלמן: כשהתכנית רצה במשך השנים, היה בית לתכנית, והוא הסוכנות היהודית.

נח סלמן: ברגע שהסוכנות היהודית יצאה, חל ניתוק ובעצם יש היום איזה שהוא ואקום, והסטודנטים והיחידות מנסים להחיות את - - -

זבולון אורלב: נשאל את ור"ה – ועד ראשי האוניברסיטאות.

נח סלמן: היום קיים בכל אוניברסיטה גרעין שהוא נגזרת של התכנית המרכזית שהייתה, וכדי לתת שוב את האימפקט המשמעותי בכל נושא ההכשרה ובנושאים שהתכנית רוצה להתמודד אתם אנחנו מדברים גם על תהליך של הכשרה של רכזים לתכנית.

נח סלמן: חלק מהבוגרים עושים את זה בהתנדבות, חלק מקדישים מזמנם הפרטי - - -

זבולון אורלב: כמה מנהלי תכניות ורכזים צריכים ל-400 סטודנטים?

נח סלמן: יש רכזים עיוניים ורכזים מעשיים.

זבולון אורלב: אתה יודע כמה אנשים אפשר להעסיק ב-680,000 שקל לשנה?

קריאה: זה רבע מהתקציב.

זבולון אורלב: ומה זה "מטה התכנית"?

זבולון אורלב: מטה התכנית ומנהלי תכניות ורכזים – 1,100,000 ₪.

נח סלמן: לסעיפים האלה יובל עברי יתייחס, כי אני לא בקיא בנתונים, אבל בגדול זה התקציב שנדרש על פי התמונה שמפורטת כאן.

יורי שטרן: כמה אנשים בסך הכל סיימו את התכנית ב-28 השנים האלה?

נח סלמן: כפי שאמרתי, 19,000 איש.

זבולון אורלב: מה הבעיה?

נח סלמן: תמונת המצב היום היא שבשנתיים האחרונות לקיום התכנית משרד החינוך היה שותף במימון של מלגות פר"ח ובתקציב אחר - - -

זבולון אורלב: אני חושב שפר"ח - זה המועצה להשכלה גבוהה, לא משרד החינוך.

יואל לוי: יש גם מימון של משרד החינוך.

נח סלמן: היה מימון של משרד החינוך, הייתה לו התחייבות ארוכת טווח.

נח סלמן: משרד החינוך עמד בהתחייבות הזאת מספר שנים ולאחר מכן ירד ממנה, ואחר כך גם גובשה תכנית לאיגום משאבים ביחד עם האוניברסיטאות, שהמימון של המלגות יהיה בשותפות עם האוניברסיטאות עצמן, יחד עם פר"ח, פלוס תקציב שבזמנו ניתן גם מהסוכנות היהודית.

נח סלמן: כך הורכבה המלגה, כאשר כל הנושא של ההכשרה והניהול היה במימון הסוכנות היהודית, וזה בעצם המרכיב שחסר היום.

נח סלמן: כאן אנחנו רוצים שבמסגרת ההסדר, אם יימצא, חלק ממאגר המימון למלגות יוכל להינתן מפר"ח, אבל צריכה להיות פעילות ברורה להקצאת מלגות לטובת תכנית כזאת שקיימת כבר קרוב לשלושים שנה ושיש לה האימפקט שלה בחברה הישראלית.

נח סלמן: זה דבר אחד.

נח סלמן: בגדול אני אומר שניתן למצוא את הכסף בתהליך של הקצאה מסודרת מפר"ח, פלוס שיתוף הפעולה במימון של כל נושא ההכשרה בין כל מיני גופים שיכולים לחבור לעניין הזה ושמכירים גם בחשיבות שלו.

יורי שטרן: למה אי אפשר למזג את זה טוטאלית עם פר"ח?

יורי שטרן: אמרת שזה יוצר מונופול.

נח סלמן: כי לפר"ח יש אידיאולוגיה מסויימת.

יורי שטרן: מה זאת אומרת "אידיאולוגיה"?

נח סלמן: בגדול פר"ח עוסק בילדים עד גיל מסוים והוא רואה את הקשר המסוים בין סטודנט לילד בפן לימודי.

נח סלמן: לתכנית האת יש פן הרבה יותר משמעותי בהיבט שעליו דיברתי קודם, כלומר, אתה מפתח כאן איזו שהיא שכבה - - -

יורי שטרן: אבל זה לא כתוב בתורה שזה המנדט היחיד.

זבולון אורלב: המנדט של פר"ח הוא לשלב צורך של תלמידים במערכת החינוך, שבדרך כלל באים משכבות סוציו-אקונומיות נמוכות, עם רצון לסייע לסטודנטים במלגות.

זבולון אורלב: אז זה נהנה, וזה נהנה, הסטודנט מקבל, כמדומני, מלגה בסדר גודל של 50%-40% משכר הלימוד, ומצד אחר, יש תלמידים שנהנים מכך שיש להם חונכות אישית של סטודנטים.

זבולון אורלב: זה פר"ח, ואם אינני טועה, פר"ח מקבל את התקצוב שלו ממסגרת המועצה להשכלה גבוהה.

זבולון אורלב: כמו שאמרתי, היושב ראש הוא בדרך כלל גם מנכ"ל המועצה להשכלה גבוהה.

זבולון אורלב: האידיאולוגיה במקרה זה היא אידיאולוגיה שונה.

זבולון אורלב: כשמו כן הוא: פר"ח זה ראשי תיבות של פרוייקט חונכות, זאת אומרת, אפשר לומר שהילד המקבל עומד במרכז העשייה.

זבולון אורלב: ואילו פה הדגש הוא על פעילי הציבור, כלומר, רוצים לגבש שכבת מנהיגות שבאה מעיירות הפיתוח, וחלק מגיבוש המנהיגות הוא לא רק לקבל תכנית הכשרה, אלא גם להנהיג באמצעות פרוייקטים חינוכיים וחברתיים.

זבולון אורלב: זו אידיאולוגיה שונה.

יורי שטרן: אלה הגדרות שניתנות לשינוי.

זבולון אורלב: כפי שאמרתי מראש, הבעיה שלנו היא שהדיון שלנו חסר כי המועצה להשכלה גבוהה ופר"ח לא נמצאים כאן מהסיבות שמניתי בתחילת הישיבה, ולא רציתי לבטל את הישיבה מההסבר שגם אותו נתתי בפתיחה.

יובל עברי: יש לי פה מסמך: "התכנית לפעילי ציבור – תכנית עבודה ותקציב".

יובל עברי: ברשותך, אני מבקש לחלק אותו.

זבולון אורלב: אתה מאמין שאם תחלק אותו עכשיו מישהו יקרא אותו?

זבולון אורלב: תחלק אותו בסוף הישיבה, אין לי שום התנגדות, כי אני רוצה שיקראו אותו, אבל לא תוך כדי הדיון.

יואל לוי: קודם כול תגובה: פר"ח לא בדיוק מנתב לצרכים שלו.

יואל לוי: יש צרכים של משרד החינוך, והוא פועל על פי הצרכים של משרד החינוך והתלמידים.

יואל לוי: אני לא מכיר צרכים עצמאיים של פר"ח.

יואל לוי: המימון מגיע ברובו מהמועצה להשכלה גבוהה, וחלק קטן – מאגף שח"ר במשרד החינוך.

נח סלמן: - בחלק מהפרוייקטים המעשיים.

יואל לוי: אז יש פה גם גלישה וכניסה של האחד לתכנית של האחר.

זבולון אורלב: למה, אתה לא יכול לשמוע אותה?

זבולון אורלב: האידיאולוגיה פה היא מאוד פשוטה.

זבולון אורלב: בשונה מאגף שח"ר שרואה את התלמיד במרכז העשייה, ובצדק משקיע בו, פה רואים את הסטודנט במרכז העשייה.

זבולון אורלב: רוצים לטפח סטודנט שבא מעיירת פיתוח, משכונת מצוקה, ולתת לו את הכלים, לחדד את המודעות, לחדד את הרגישות, לפתח מיומנויות על מנת שבצאתו מהמוסד להשכלה גבוהה לא יהיה רק בעל השכלה גבוהה או בעל תואר אקדמי, אלא גם אדם שיסכים לקבל אחריות, לקבל מנהיגות ולהיות מעורב חברתית בקהילתו.

זבולון אורלב: אני חושב שהדברים פה מאוד ברורים.

זבולון אורלב: אם הניסוח הזה לא מקובל, אני יכול לשפר את הניסוח.

זבולון אורלב: את זה אפשר להבין בשתי דקות.

זבולון אורלב: זה דבר מאוד פשוט.

זבולון אורלב: אבל זה לא מנדט של משרד החינוך.

זבולון אורלב: אגף שח"ר במשרד החינוך ממונה על טיפוח תלמידים.

יורי שטרן: בשתי התכניות מדובר בסך הכל על עידוד של מעורבות חברתית של הסטודנטים, אלא שהדגשים שונים במקצת.

זבולון אורלב: כשם שתכנית פעילי ציבור פועלת שלושים שנה, פר"ח פועל לפחות עשרים-וחמש שנה, מאז שאני נמצא במערכת החינוך.

יורי שטרן: ויותר טוב לא לגעת, אתה אומר.

זבולון אורלב: לכל אחד יש הדיסציפלינה שלו.

זבולון אורלב: אני חושב שפר"ח הוא פרוייקט מצליח.

זבולון אורלב: "פעילי ציבור" נחשבה לתכנית מצליחה.

זבולון אורלב: אני לא רואה למה צריך לכפות דברים על אחד משניהם.

זבולון אורלב: אפשר לחלק את התקציב ביניהם, אבל אני לא הייתי כופה על פר"ח לשנות את המנדט שלו ולהיות ממונה על תכנית פעילי ציבור.

זבולון אורלב: זה לא המנדט שלו, זה לא היידע שלו, זאת לא האידיאולוגיה שלו.

זבולון אורלב: הוא לא בוחן את עצמו כמה סטודנטים יהיו אחרי זה מנהיגי ציבור; הוא בוחן את עצמו כמה תלמידים שלו הצליחו.

זבולון אורלב: זה מבחן לגמרי אחר.

יחיאל לסרי: אחד הכלים בידי התכנית לפעילי ציבור, לפחות בזמנו, היה בהכשרה של הסטודנטים לפעילות ולמעורבות חברתית, וזה היה יוצא מן הכלל שהם צמחו פחות או יותר במקביל ובו זמנית לפעילות חברתית.

יחיאל לסרי: אני חושב שאפשר גם לעשות את השילוב הבא: לקחת מישהו בתכנית לפעילי ציבור ולהוסיף לו מלגה קטנה על ידי הפעילות הזאת של פר"ח בקהילה, מעבר לפעילות האחרת שהוא עושה במסגרת התכנית.

יחיאל לסרי: אבל אלה שני מסלולים שונים לחלוטין שיש להם מטרות שמשיקות באיזו שהיא נקודה משותפת.

זבולון אורלב: אני חושב שהיו צריכים להשאיר את התכנית של פעילי ציבור לגופים אקדמיים שרואים את הסטודנט במרכז העשייה, ולכן רציתי שיהיו פה נציגי המועצה להשכלה גבוהה והות"ת, ומהסיבות שהזכרתי הם לא נמצאים פה, אבל בכל זאת נמצאים אתנו כאן יעקב עייאש, מנהל היחידה למעורבות חברתית באוניברסיטת בן-גוריון, והנרי בן שימול, מנהל היחידה למעורבות חברתית באוניברסיטת חיפה, ואגב, ביקרתי שם ומאוד מאוד התרשמתי מהיקף הפעילויות שקשורות במעורבות חברתית – פעילויות מאוד ענפות.

זבולון אורלב: איך אתם רואים את הסוגייה הזו?

יובל עברי: נמצאת כאן גם דיאנה שרים, שהיא מנהלת היחידה באוניברסיטה העברית.

זבולון אורלב: נשמע תחילה את הנרי בן שימול.

זבולון אורלב: בבקשה.

הנרי בן שימול: קודם כול אני מודה לך על דבריך ועל הניתוח שעשית כיוון שבסך הכל בתוך סבך הנתונים שאנחנו מקבלים אתה עושה די הרבה סדר, ואני רוצה להודות לכל החברים שהביאו לדיון בנושא זה בוועדת החינוך.

הנרי בן שימול: התכנית לפעילי ציבור היא דבר שונה לחלוטין.

הנרי בן שימול: זאת תכנית מנהיגות, וכתכנית מנהיגות היא מעולם לא יכולה להגיע להיקפים כאלה.

הנרי בן שימול: היא בהכרח תכנית אליטיסטית.

הנרי בן שימול: יש לה אמנם מטרות שוויוניות, אבל מבחינה אופרטיבית היא כשלעצמה חייבת להיות תכנית אליטיסטית.

הנרי בן שימול: אין ספק שהסטודנטים במסגרת התכנית מצליחים הרבה יותר מהסטודנטים הרגילים באוניברסיטאות.

הנרי בן שימול: ממוצע הציונים שלהם הרבה יותר גבוה.

הנרי בן שימול: אלה הסטודנטים הטובים ביותר.

הנרי בן שימול: מלכתחילה אנחנו מקבלים לתכנית הזאת את האנשים עם התכונות הטובות ביותר שיכולות להיות לסטודנטים מאותה שכבת גיל, וזה ברור שמקרב הסטודנטים של התכנית יש הרבה מאוד אנשים מוצלחים.

הנרי בן שימול: זה נתון ברור.

זבולון אורלב: המנדט של משרד החינוך לא כולל מנדט לעסוק בסטודנטים ולקדם אותם.

זבולון אורלב: המנדט הזה הוא בידי המועצה להשכלה גבוהה.

זבולון אורלב: שרת החינוך היא יושבת ראש המועצה להשכלה גבוהה.

זבולון אורלב: אין קשר בין השניים.

הנרי בן שימול: הוא עושה את זה דרך המועצה להשכלה גבוהה.

הנרי בן שימול: לכן, היה עדיף שהמועצה להשכלה גבוהה תיקח על עצמה את המשך הקיום של התכנית וגם פיתוח אקדמי של תכנית כזו, ששוב, מעולם לא תוכל להגיע להיקפים של פר"ח, והיא גם לא צריכה להיות כזאת.

הנרי בן שימול: היא גם לא צריכה להיות קשורה לפר"ח, כי אלה מטרות שונות לחלוטין.

זבולון אורלב: אם פר"ח עוסק בעשרות אלפי סטודנטים בשנה, התכנית לפעילי ציבור עוסקת במאות סטודנטים בשנה?

הנרי בן שימול: כן.

יורי שטרן: 400.

הנרי בן שימול: מתוך פרספקטיבה "צרה" של 20 שנה שבהן אני מכיר את הנושא, אני מעריך שהתכנית האופטימלית של פעילי ציבור יכולה להיות כ-1,500-1,800 סטודנטים, כולל המכללות.

יורי שטרן: למה הם מדברים כעת על 400?

יעקב עייאש: הם מתייחסים רק לאוניברסיטאות.

הנרי בן שימול: והם גם מציאותיים.

יורי שטרן: - מבחינה תקציבית.

הנרי בן שימול: אני מסכים אתך שצריך לעשות הפרדה בין פר"ח לבין תכנית פעילי ציבור.

הנרי בן שימול: אני גם לא יודע עד כמה זה בריא שפר"ח יתן כמה מלגות, כמו שהוא נותן לגופים שונים.

הנרי בן שימול: היה עדיף שכבר במקור התקציבי בתוך המועצה להשכלה גבוהה תהיה הקצבה לתכנית לפעילי ציבור, על פי מפתח מסוים בתוך האוניברסיטאות, ושזה יהיה גם חלק מהמשימות של המועצה להשכלה גבוהה.

הנרי בן שימול: במבוא של כל דו"ח שנתי של המועצה להשכלה גבוהה מופיעות המטרות של המועצה להשכלה גבוהה, ובמטרות קיים גם האספקט של השוויוניות.

הנרי בן שימול: אין פירוט אופרטיבי איך המועצה להשכלה גבוהה עושה את זה, וחבל שאין פירוט.

הנרי בן שימול: פר"ח הוא כלי אחד.

הנרי בן שימול: אני לא מכיר הרבה כלים.

הנרי בן שימול: יש המכינות הקדם אקדמיות – זה עוד כלי – ולדעתי, זה הכל.

הנרי בן שימול: אני חושב שמי שצריך לענות זה מי שאיננו כאן, וזו המועצה להשכלה גבוהה.

זבולון אורלב: מר בן שימול, מנקודת מבטך, מה המבנה האידיאלי, איך זה צריך להיות מוסדר מבחינה אידיאלית?

זבולון אורלב: אני מתכוון למשאבים, לניהול ולאחריות, היינו, מי אחראי לזה ואיפה זה ממוקם.

זבולון אורלב: הוזכרו כאן הסוכנות, מרכז ציפורי, פר"ח.

הנרי בן שימול: הטוב ביותר הוא שגורם ממלכתי, כמו המועצה להשכלה גבוהה, יתקצב את התכנית ויתן, נאמר, 80% מתקציב התפעול והמלגות של תכנית כזאת, ו-20% יהיו דרך סוג מסוים של קרנות.

זבולון אורלב: והאוניברסיטאות יפעילו את זה באופן ישיר?

הנרי בן שימול: כן, האוניברסיטאות יפעילו את זה.

הנרי בן שימול: בתוך המועצה להשכלה גבוהה צריך להקים מנהלת שמטפלת בעניין הזה, יהיו מנהלים אזוריים או מנהלים מוסדיים, ואגב, זה יאפשר משהו שעדיין לא עשינו בתכנית לפעילי ציבור: אקדמיזציה של תכנית הלימוד.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: מר יעקב עייאש, איך אתה רואה את זה?

זבולון אורלב: האם אתה תומך, האם יש לך מה להוסיף?

יעקב עייאש: קודם כול אני רוצה להוסיף על מה שאתה אמרת.

יעקב עייאש: הגדרת יפה מאוד ואמרת שהסטודנט נמצא במרכז העשייה, אבל בסופו של דבר הנהנית העיקרית מהעשייה של התכנית לפעילי ציבור היא האוכלוסייה, וחשוב לומר את זה.

יעקב עייאש: בשונה מפר"ח, שבמסגרתו ילד בכיתה ה' מקבל סטודנט למשך שמונה חדשים והוא נקשר אליו כמו לאח ובתום שמונה חודשים הוא עוזב אותו - וזה משבר רציני ביותר - בתכנית פעילי ציבור, כשהסטודנט נכנס לשנה ראשונה, הוא יכול להמשיך עד סוף תואר שני שלו ולהמשיך בעבודה עם אותה קבוצת ילדים במשך ארבע עד שש שנים, והאפקט של זה הוא אדיר למערכת החינוך.

יואל לוי: ואז עוד יותר קשה להיפרד.

יעקב עייאש: לא, כשהסטודנט נמצא עם אותו נער שש שנים, זה האחרון מסיים כיתה י"ב, הסטודנט מביא אותו אולי לבגרות מלאה ואחרי זה הוא הולך לצבא.

יעקב עייאש: ברוב השנים התכנית לפעילי ציבור לא עסקה בכיתות ד', ה', ו'; בדרך כלל היא עסקה בתיכוניסטים.

זבולון אורלב: באוניברסיטת בן גוריון פועלת יחידה לפעילי ציבור?

יעקב עייאש: יש פעילי ציבור באוניברסיטה, בהיקפים מאוד קטנים.

זבולון אורלב: מי מממן את זה השנה?

יעקב עייאש: האוניברסיטה מימנה – מלגות מאוד נמוכות של 4,500 שקלים.

יהודית גידלי: כמו פר"ח.

יעקב עייאש: - כמו פר"ח, אבל זה רק השנה, כיוון שפר"ח יצא בחודש נובמבר, והאוניברסיטה התחייבה לאותם סטודנטים שהם מקבלים לפחות מלגת פר"ח.

יעקב עייאש: איך, לדעתי, צריך הארגון להיראות?

יעקב עייאש: לפחות בשלב ראשון, זה צריך להיות מבוסס על מלגות פר"ח.

יעקב עייאש: באוניברסיטת בן-גוריון יש 2,700 מלגות פר"ח.

יעקב עייאש: צריך להתבסס על מלגות פר"ח בשלב ראשון, עד שהמרכז יקום - - -

זבולון אורלב: נאמר לי שלא כל מלגות פר"ח מנוצלות.

יעקב עייאש: זה גם נכון.

יובל עברי: זה רק בשנה האחרונה, בגלל המצב הכלכלי.

יואל לוי: השנה יש חסר של מלגות פר"ח.

יעקב עייש: הייתי אומר שבשלב ראשון התקציב צריך להיות מבוסס על מלגות פר"ח.

יעקב עייש: יש להקים מרכז ולהתחיל לגייס קרנות ולעשות יחסי ציבור לתכנית הזו.

יעקב עייש: במשך כל השנים התכנית עבדה מתוך הסוכנות, לא עשו שום יחסי ציבור.

יעקב עייש: הדוגמה הכי טובה היא קרן איי-סף, שפועלת מזה 25 שנה:

יעקב עייש: הקימו קרן ומגייסים אנשים פרטיים, מגייסים קרנות.

יעקב עייש: להם יש הסכם עם פר"ח, זו השנה השניה או השלישית, שיהיה שיתוף פעולה בין איי-סף לבין פר"ח, וזה עובד לא רע, לפחות בבאר שבע.

יורי שטרן: כל הפעילות הציבורית היא רק מול הילדים, או שהייעוד שאתם ציינתם כולל גם מבוגרים?

יעקב עייאש: - גם מבוגרים.

יעקב עייאש: זה לא רק לילדים, זה לכל האוכלוסייה.

נח סלמן: - - -

יעקב עייאש: חשוב גם לומר שצריך לגייס לעניין הזה את נשיאי האוניברסיטאות, ולא איזה שהוא מרצה באוניברסיטה.

יעקב עייאש: זה צריך להיות בשורה הראשונה.

יעקב עייאש: בבאר שבע היחידה למעורבות חברתית היא תחת לשכת הנשיא.

יעקב עייאש: ולכן, כל האוניברסיטאות צריכות לגייס את הנשיאים שלהן לטובת התכנית לפעילי ציבור.

זבולון אורלב: לא ביקרתי אצלכם.

זבולון אורלב: כמו שציינתי, ביקרתי בחיפה וגם שם התרשמתי שנשיא האוניברסיטה וסגן הנשיא, שאצלו התארחתי, רואים את היחידה למעורבות חברתית כמאוד קרובה אליהם.

יעקב עייאש: אני לא רואה היום את משרד החינוך מתקצב כסף לטובת תכנית פעילי ציבור.

זבולון אורלב: כלומר, מי שצריך לתקצב זו המועצה להשכלה גבוהה.

יעקב עייאש: גם לא.

זבולון אורלב: למה לא?

יעקב עייאש: עם כל הקיצוצים היום, אני לא מאמין שהמועצה להשכלה גבוהה תתקצב את זה, כי פה מדובר ב-400 סטודנטים.

יעקב עייאש: הנרי בן שימול אמר שצריכים להיות 1,500 סטודנטים, והיום אוכלוסיית היעד היא לא רק באוניברסיטאות; היא גם במכללות.

יעקב עייאש: יש לא מעט סטודנטים מעיירות פיתוח שלומדים במכללות, ואת התכנית הזו צריך לקיים גם במכללות.

יעקב עייאש: לכן, אני חושב שבשלב ראשון צריך להתבסס על פר"ח, ולאחר מכן לגייס קרנות לטובת העניין.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: גב' שרים, מהאוניברסיטה העברית, בבקשה.

דיאנה דניאל שרים: דווקא באוניברסיטה העברית יש איזו שהיא נכונות ללכת בכיוון – באופן מאוד איטי, אני מוכרחה להגיד, מאוד בזהירות, אבל אנחנו החזקנו את התכנית לפעילי ציבור עם כוחות אוניברסיטאיים פנימיים כשהסוכנות יצאה, באיזה שהוא הסכם בין פר"ח לבין היחידה, אבל זה בהחלט לא מספיק.

דיאנה דניאל שרים: השאלה אם מישהו לוקח את זה כיעד לאומי להגיד: בעיניי, האוניברסיטאות צריכות להיות מעורבות באמצעות הסטודנטים, הסגל וכולי, או שבעצם כל אחד מגרד את התחתית ורודף אחרי תקציבים.

דיאנה דניאל שרים: אני מאוד בעד זה שזו תהיה תכנית מאוד ארצית, מאוד מסודרת, עם מרכז, ושגם האוניברסיטאות ידחפו את העגלה הזאת.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת יחיאל לסרי, בבקשה.

יחיאל לסרי: ברור שהנטייה שלנו לקשור בין פר"ח לבין התכנית לפעילי ציבור נובעת מהמצוקה שבה נתונה התכנית.

דיאנה דניאל שרים: - שום סיבה אחרת.

יחיאל לסרי: זה לגמרי כלכלי, וכמו שאמרנו קודם, מדובר בשתי תכניות שונות.

יחיאל לסרי: אנחנו כוועדה לא מסוגלים כרגע לפתור בעיות תקציביות, ולטעמי, אנחנו צריכים לשדר מסר מסוים כלפי התכנית לפעילי ציבור.

יחיאל לסרי: התכנית חשובה, היא הוכיחה את עצמה.

יחיאל לסרי: נדמה לי שגם נעשה מחקר של מינה צמח שהציג נתונים בנדון, וכבר לא צריך לנסות להוכיח למה התכנית הזאת מצוינת.

יחיאל לסרי: אני לא רוצה לתאר לעצמי מה היה המצב לולא הפעילות של התכנית ב-20 השנים האחרונות מבחינת המנהיגות הקהילתית ברחבי הארץ, והמחקר הוכיח את זה.

יחיאל לסרי: בין השאר, בוגרי התכנית הזאת הם חברי כנסת, מחנכים ומשתלבים בכל תחום במערכות החיים שלנו.

יחיאל לסרי: כבוגר התכנית הזאת אני יכול להגיד שאני לא יודע אם אני הייתי היום בכנסת לולא התכנית, כי מבחינת עיצוב האישיות שלי כאיש ציבור התכנית הייתה בעלת תפקיד מכריע.

יחיאל לסרי: אי אפשר לתאר את זה אחרת, ואני עומד מאחורי כל מלה שאני אומר בעניין הזה.

יחיאל לסרי: צריך להרחיב את התכנית, לעשות אותה יותר שוויונית.

יחיאל לסרי: אם אני לוקח היום את הנושא של העלייה מברית המועצות לשעבר, גם היא צריכה להצמיח מנהיגות.

יחיאל לסרי: אפשר לצרף אותה לתכנית הזאת.

יורי שטרן: יש עולים במסגרת התכנית?

יעקב עייאש: יש עולים, בוודאי.

יורי שטרן: הם היום חלק ניכר של אוכלוסיית הפריפריה.

יחיאל לסרי: ראשית, יש עולים, ושנית, צריך להרחיב את זה ולהפוך את זה לאחד הדגלים, כי אנחנו מדברים על חברה ישראלית שיש בה קיטוב הולך וגובר, ודווקא דרך תכנית כזאת אפשר למצוא עוד אפיק לצמצום הקיטוב.

יחיאל לסרי: והתכנית הזאת מעולה, אני אומר לך את זה כי אני יודע שאתה עוסק בנושאים האלה.

יחיאל לסרי: מהניסיון, מהצד שלי, אני אומר לך שהתכנית הזאת היא פשוט יוצאת מן הכלל, מכל בחינה שהיא.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: בבקשה, מר רונן גופר, ממרכז ציפורי.

רונן גופר: אני פה גם בשם המנכ"ל שנמצא בחוץ לארץ ולא יכול היה לבוא לכאן.

רונן גופר: מרכז ציפורי הוא מרכז הכשרה שעוסק בנושא - - -

זבולון אורלב: מרכז הכשרה ששייך לחברת המתנ"סים.

זבולון אורלב: אתם שייכים לחברת המתנ"סים הארצית או לחברת המתנ"סים הירושלמית?

רונן גופר: - הארצית.

רונן גופר: נוסף לזה בזמנו היה שר בממשלה, שמואל אביטל, שקיבל מנדט על התכנית הזאת.

זבולון אורלב: ממי הוא קיבל מנדט?

נח סלמן: הוא לא קיבל בדיוק מנדט, אבל הייתה התחייבות של סליי מרידור על 100,000 דולר לשנה הנוכחית – במסמך כתוב.

נח סלמן: לכסף הזה אנחנו עוד מחכים.

רונן גופר: והוא היה מעורב בעניין, ויחד אתו גם עבדנו על בניית התכנית הזאת, אבל אנחנו נמצאים היום במקומות אחרים, ואין שר ואני לא יודע אם יש מנדט.

יורי שטרן: זה שאין שר – זה רק חוסך כסף שיכול להספיק לתכנית הזאת.

זבולון אורלב: אפילו עם עודף.

רונן גופר: באופן כללי, כשאנחנו ישבנו ובנינו את התכנית הזאת, היה ברור שצריך להיות מטה ארצי לתכנית, ואין ראיה ארצית של התכנית הזאת.

רונן גופר: בעצם כל תכנית בכל אוניברסיטה נמסרת לידיים הנאמנות של היחידות החברתיות, אבל אין ראיה ארצית של התכנית, ואם אין לה ראיה ארצית, התכנית בעצם מתמסמסת, לא במובן הרע של המלה, אלא מתמסמסת אל תוך הפעילות בתוך האוניברסיטאות, וזאת לא המטרה של הדיון.

רונן גופר: המטרה של הדיון הזה היא הראיה הארצית של התכנית הזאת.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: בבקשה, עופר איסרוב מהסוכנות היהודית.

עופר איסרוב: אני לא חושב שיש לנו הרבה מה להוסיף.

זבולון אורלב: קודם כול אתם אומרים שאתם חייבים להם 100,000 דולר – הבטחה של סליי מרידור לשר אביטל.

עופר איסרוב: עד כמה שידוע לי, הם שולמו.

קריאה: לא שולמו.

עופר איסרוב: במידה שהם לא שולמו, הם ישולמו.

עופר איסרוב: אנחנו עומדים מאחורי ההבטחה של סליי מרידור.

יורי שטרן: למה יצאתם מהתכנית?

עופר איסרוב: היציאה היא משתי סיבות עיקריות.

עופר איסרוב: אגב, היציאה לא הייתה בצורה פתאומית, זאת לא הייתה הודעה מהיום למחר.

עופר איסרוב: זה היה PHASING OUT שעשינו עם השנים.

עופר איסרוב: צריך לזכור שכאשר הסוכנות נכנסה לתכנית הזאת בעבר, בתקופה של שיקום שכונות, היא עשתה את זה בשני מצבים שלא קיימים כיום ולא היו קיימים בשנים האחרונות: א.

עופר איסרוב: הנתונים(?) לפני כמה שנים היו הרבה יותר גדולים; דבר שני, זו הייתה תכנית משותפת.

עופר איסרוב: משרד החינוך היה מעורב, משרד השיכון היה מעורב.

עופר איסרוב: עם הזמן הייתה יציאה של כל הגורמים האחרים, וכמו שנח סלמן יודע - הוא ניהל את התכנית אצלנו בסוכנות בשנים האחרונות שלה - הסוכנות היהודית הייתה בעצם הגורם היחיד שמימן את התכנית בשנים האחרונות, את כל העלויות, ולא משנה אם תקרא לזה תקורה, תכניות, מלגות וכו'.

עופר איסרוב: זה היה מימון מלא של הסוכנות היהודית.

זבולון אורלב: לאן הם העבירו את התקציב?

עופר איסרוב: אנחנו תומכים היום בסדר גודל של קרוב של 10 מיליון שקל.

עופר איסרוב: שנית, דואגים לסטודנטים ברחבי הארץ, בעיקר בפריפריה ובמרחב הכפרי.

זבולון אורלב: אבל אנחנו כן מעונינים לקבל את הפירוט.

זבולון אורלב: האם המלגות האלה באו במקום תכנית פעילי ציבור?

עופר איסרוב: זה לא שהכסף שהיה לפעילי ציבור עובר למשהו אחר.

עופר איסרוב: אנחנו עובדים בצורה קצת אחרת.

זבולון אורלב: כלומר, בסך הכל נתתם 10 מיליון שקל, ועכשיו אתם נותנים 10 מיליון שקל, רק ליעדים שונים?

עופר איסרוב: לא, בתקופות מסוימות אנחנו נתנו יותר מ-10 מיליון שקל.

זבולון אורלב: זה מה שאני רוצה לומר, שאתה מציג את הדברים כך שניתן להבין אותם לא נכון.

עופר איסרוב: בשנים האחרונות אנחנו נתנו – יש לי פה הפירוט, אתה יכול להסתכל – בין 2 ל-5 מיליון שקל.

עופר איסרוב: בשנות השיא הסכום הגיע ל-20 מיליון שקל לשנה, אבל בשבע-שמונה השנים האחרונות של התכנית אנחנו השקענו בתכנית סדרי גודל שבין 2 ל-4 מיליון שקל בשנה.

יורי שטרן: אבל כנגד זה, כשיצאתם גדל מספר המלגות שאתם נותנים, ללא קשר - - -

עופר איסרוב: כן.

עופר איסרוב: היום אנחנו נותנים מלגות להשכלה גבוהה במגוון תחומים בהיקף גבוה יותר ממעורבותנו בתוכנית פעילי ציבור בעשור האחרון.

זבולון אורלב: כל עוד לא אראה נתונים שחור על גבי לבן מה עשתה הסוכנות בקשר לסטודנטים, לפי פירוט, אני מטיל ספק רב בדברים שאתה אומר.

זבולון אורלב: זה לא שאני לא מאמין לך, אבל יש לי פשוט ידיעות אחרות.

עופר איסרוב: אתה מטיל ספק בזה שהסוכנות נותנת היום מלגות לסטודנטים?

יורי שטרן: לא, הספק הוא לגבי זה שאתם צמצמתם פה, ולעומת זאת הגברתם וחיזקתם את המעורבות שלכם - - -

זבולון אורלב: היה סכום איקס שאמרתם שאתם נותנים אותו להשכלה הגבוהה בישראל, ובא חבר הנאמנים ואמר: באיקס הזה אל תשתמשו לצורך התכנית לפעילי ציבור, אלא תחלקו מלגות?

עופר איסרוב: לא, זה לא עובד בצורה כזאת.

עופר איסרוב: חבר הנאמנים קיבל החלטה עקרונית ליציאה הדרגתית מ"פעילי ציבור".

עופר איסרוב: במקביל אנחנו הגשנו תכניות אחרות בתחומי ההשכלה שהתקבלו.

עופר איסרוב: אלה שני דברים נפרדים.

עופר איסרוב: אנחנו עשינו PHASING OUT בתחום פעילי ציבור, גם על ידי החלטות של תקציב, גם על ידי החלטות שהולכות בכיוון שחבר הנאמנות של הסוכנות קבע לגבי המדיניות(?

עופר איסרוב: ) העיקרית של הסוכנות היהודית.

עופר איסרוב: זה דבר אחד.

עופר איסרוב: במקביל יש לנו היום שני כיוונים: חבר הנאמנים עצמו החליט על כמה תכניות בתחום השכלה כזאת.

עופר איסרוב: מעבר לזה, תקציב הסוכנות היום בחלקו הוא תקציב אלקטיבי(?), כשהקהילות שתורמות את הכסף קובעות את תחומי הפעילויות.

עופר איסרוב: במסגרת זו יש תכנית שאתה בוודאי מכיר אותה ושנקראת "השתתפות 2000", כאשר קהילות מחוץ לארץ שותפות עם קהילות יהודיות בארץ.

עופר איסרוב: וכמו שאמרתי, כיוון אחר הוא: מלגות ישירות בתחום המרחב הכפרי, סדר גודל של מיליון דולר בשנה, ויושבים פה נציגי האוניברסיטאות והם יודעים שהכסף הזה מגיע – סדר גודל של מיליון דולר.

עופר איסרוב: חלק ניכר ממנו הולך היום גם למכללות אזוריות בכל הארץ, מהצפון, תל חי, ועד "אחווה", "ספיר" בדרום.

עופר איסרוב: קרוב ל-1,000 סטודנטים מקבלים היום מלגות של כ-7,500 שקל בשנה ללימודים אקדמיים בתחום הזה.

יורי שטרן: זאת לא מחויבות.

עופר איסרוב: ודאי שזו מחויבות.

עופר איסרוב: יש לנו מחויבות ואנחנו עושים פעילות חברתית קהילתית.

זבולון אורלב: כלומר, יש מלגות של פר"ח עם מחויבות, יש מלגות של הסוכנות עם מחויבות, יש פעילי ציבור עם מחויבות.

זבולון אורלב: לכל אחד יש מנהל.

יורי שטרן: אם אתם נשארתם בגדול בקו הזה - - -

קריאות: - - -

עופר איסרוב: זו תכנית של מנהיגות קהילתית.

עופר איסרוב: בכל אזור כזה יש - - -

יורי שטרן: אני לא מבין.

יורי שטרן: אם התיזה הבסיסית היא שאתם מעודדים, באמצעות מלגות, לא רק את הקידום של הנוער מהפריפריה, אלא גם מעורבות של אותו הנוער בפעילות החברתית, למה הייתם צריכים לתת מכה קשה כזאת לתכנית שכבר קיימת ושהוכיחה את עצמה וליצור משהו חדש, במקום להשאיר את זה פחות או יותר במסגרת הקיימת, אולי עם דגשים קצת שונים, אולי עם מעורבות ישירה יותר של הקהילות?

יורי שטרן: אבל פה אנחנו במצב די עצוב, אנחנו כמעט בשלב של קבורת התכנית שקיימת כל כך הרבה שנים ושהייתה מוצלחת גם לפי דעתכם, כי הסקר של מינה צמח היה עבור הסוכנות.

יורי שטרן: זאת אומרת, קיבלתם ב-1994 נתונים שהיו צריכים בעצם לחזק את הקשר שלכם לתכנית.

עופר איסרוב: בתקופה ההיא אנחנו מימנו את התכנית הזאת.

זבולון אורלב: הוא לא מוסמך לענות.

יורי שטרן: כבוד היושב ראש, כנראה, כולנו פחות או יותר מסכימים לכך שהמועצה להשכלה גבוהה, במסגרת הדגשים החדשים שלה – ושמענו על יותר שוויון ועידוד הפריפריה וכו' – צריכה למסד את העניין הזה, אבל מעבר לזה אני לא הייתי מניח לסוכנות ולא הייתי פוטר אותה מהשתתפות בתכנית.

יורי שטרן: אם הייתה החלטה אסטרטגית של חבר הנאמנים, שהוא הריבון, שהסוכנות יוצאת בכלל מהתחום הזה של מעורבות חברתית, של עידוד הפריפריה וכולי, היינו מצטערים על כך, אבל לא מעבר לזה.

יורי שטרן: אבל אם הסוכנות ממשיכה לשחק במגרש הזה, למה שהמשחק הזה לא יימשך כמשחק מתואם עם מערכות שכבר הוקמו קודם?

יורי שטרן: אני פשוט לא מבין את זה.

יחיאל לסרי: אני מבקש להשלים את הדברים של חבר הכנסת יורי שטרן לגבי הסוכנות.

יחיאל לסרי: העדפתי לא להגיד אותם מלכתחילה, אבל אם חבר הכנסת שטרן העלה אותם, אני אמשיך.

יחיאל לסרי: אנחנו כנבחרי ציבור וכאנשים פוליטיים אמורים להגיד את כל האמת ורק את האמת.

יחיאל לסרי: כמו בכל דבר, זה עניין של אנשים, זה עניין של תפיסות עולם, עניין של גישות וגם עניין של תרבות, והסיפור של הסוכנות ידוע וברור: אנשים שם – התכנית הזאת הייתה לצנינים בעיניהם, ואני לא רוצה להגיד שמות, אחר כך אתן את השמות של הנציגים האמריקניים שבעצם שולטים בעניין הזה.

יחיאל לסרי: יש שם סצנריו מאוד מסודר.

יחיאל לסרי: העניין הוא תרבותי-אישי לחלוטין.

יחיאל לסרי: אלה אנשים שלא מצא חן בעיניהם העניין הזה של פעילי ציבור שמטפלים בשכבה מאוד מסוימת ובאוכלוסייה מאוד מסוימת במדינת ישראל.

זבולון אורלב: אבל זה נשאר כך.

זבולון אורלב: הוא אומר שהם מחלקים - - -

נעמי פרוינד: במסגרת "שותפות 2000" אותם אנשים - - -

קריאות: - - -

יחיאל לסרי: לו היו אנשים אחרים בראש הסוכנות ולו בעלי הכוח הפוליטי שם היו אנשים אחרים, התכנית הזאת לא הייתה נסגרת.

נח סלמן: אני יכול להוסיף.

יחיאל לסרי: הפסקת ההקצבה הייתה נגד כל הגיון מקצועי.

זבולון אורלב: הבנתי שהיציאה של הסוכנות היא בגלל ירידה - - -

קריאות: - - -

יחיאל לסרי: לחלוטין לא.

יחיאל לסרי: העובדה שהזרימו את הכספים לאפיקים רק מעידה שזה לא היה בכלל עניין כלכלי, אלא העניין היה פוליטי-אישי-תרבותי.

זבולון אורלב: עופר איסרוב, אתה רוצה להגיב?

עופר איסרוב: אני לא יכול להתייחס כרגע למוסדות פוליטיים ארגוניים כי זה לא על סדר היום פה, ונאמר כאן: אילו היו מחליפים וכולי.

עופר איסרוב: אילו היו מחליפים גם במקומות אחרים, היו דברים אחרים.

עופר איסרוב: זה לא מונח כרגע על השולחן, לא החלפת המנהיגות של הסוכנות ולא החלפת המנהיגות של גורמים אחרים.

זבולון אורלב: אני רק רוצה להעמיד אותך על טעותך.

זבולון אורלב: מה שחבר הכנסת לסרי אומר למעשה הוא שהתחלפו הרבה מאוד שרי חינוך, ותכנית פר"ח לא התחלפה.

זבולון אורלב: התחלפו הרבה מאוד שרי חינוך, והרבה תכניות של סיוע לסטודנטים לא התחלפו.

זבולון אורלב: אגף שח"ר קיים על ידי כל השרים, והזדמנות שנייה קיימת על ידי כל השרים, וזה פלא שבסוכנות – בגלל סיבות של מנהיגות או החלטות של מנהיגות שהן לא ענייניות, כפי שהוא אומר – החליטו להפיל תכנית שעל פניה נחשבת כתכנית מצליחה.

זבולון אורלב: זה התרגום של מה שהוא אומר, ומה שאתה אומר לא עונה על הבעיה.

עופר איסרוב: אני אתייחס לזה.

יחיאל לסרי: אני אמרתי את האמת, אבל לא את כל האמת.

יחיאל לסרי: אחר כך אתן לך את כל הנתונים.

עופר איסרוב: אני אפילו חושב שאני יודע על אילו אנשים אתה מדבר.

עופר איסרוב: אני לא נכנס לזה.

עופר איסרוב: שוב, הסוכנות שינתה את צורת העבודה שלה בשנים האחרונות.

עופר איסרוב: כמו שהסברתי קודם, בעבר, עד לפני כמה שנים, גם במסגרת מדיניות הסוכנות מול העולם הצפון אמריקני בעיקר, כל תקציב הסוכנות היה מגיע לארץ והסוכנות הייתה סוברנית, במנהיגות המקומית שלה, יחד עם המנהיגות של חוץ לארץ, להחליט לאן הכסף הזה הולך.

קריאות: - - -

עופר איסרוב: הקהילה מחליטה את זה בחוץ לארץ.

זבולון אורלב: הקדשנו מספיק זמן לנושא זה.

עופר איסרוב: רק משפט אחד לסיכום.

עופר איסרוב: לכן, לא ניתן לאגם את הכספים האלה לתכנית אחת.

עופר איסרוב: זו החלטה של הקהילה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: בבקשה, גב' נעמי פרוינד.

זבולון אורלב: קודם כול צריך לשבח את קרן גרוס, שהיא קרן וולונטרית, וזו הזדמנות לברך אותה כאן בוועדת החינוך והתרבות על תרומתה המאוד משמעותית לקידום החינוך וההשכלה הגבוהה בישראל.

נעמי פרוינד: אין ספק שללא תמיכת הממסד – בין שאנחנו מדברים על הות"ת ובין שאנחנו מדברים חזרה על הסוכנות – אין סיכוי שהתכנית תימשך.

נעמי פרוינד: למיטב ידיעתי, אנחנו הקרן הגדולה ביותר בפלח הזה של האוכלוסייה, ואין ספק שאין לנו אפשרות להרים תכנית כזו, מה גם שבמקרה הספציפי שלנו יש לנו מגבלות משלנו, וכל מי שיושב כאן יודע שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם כל האוניברסיטאות ועם כל המכללות ועם כל היחידות למעורבות חברתית.

נעמי פרוינד: התכנית כהגדרתה – והניואנסים הקטנים שהועלו כאן לא משנים – בפירוש תואמת את המדיניות שלנו, של תמיכה בפריפריה וכולי, ובישיבות בפורומים שונים העליתי את הבעייתיות של הקרן בתכנית כזו או אחרת.

נעמי פרוינד: בגדול אמרתי, ואני ממשיכה לומר, שוודאי שנשמח להיות שותפים אם יהיה עם מי להיות שותף, אבל מתוך ההיכרות שלי בשטח – וגם היינו בעבר בישיבה מצומצמת אצל היושב ראש – ומתוך שיחות פנימיות עם קרנות אחרות, הם לא מגלים עניין בנושא הזה, כל אחד מנקודת מבט שלו.

נעמי פרוינד: עם זאת, אני חושבת שכן יש סיכוי למספר קרנות - קטנות יותר, בהיקפים קטנים יותר ואולי ממוקדים יותר - אם יש לתכנית הזאת אבא ואמא, והאבא והאמא בפירוש חייבים להיות ממסדיים, כי אחרת העסק נופל.

זבולון אורלב: אומר מה מתגבש פה, לדעתי, וזה סיכום זמני, כי אמרנו שבכל מקרה אנחנו צריכים להכניס לתמונה גם את המועצה להשכלה גבוהה וגם את פר"ח.

זבולון אורלב: קודם כול אני מבין שאין חולק בין כל הגורמים על כך שתכנית פעילי ציבור היא תכנית ראויה, תכנית מצליחה, ונכון להמשיך בה.

יואל לוי: חוץ מהספק שאני מביע – אם התכנית כל כך טובה וראויה, אני לא מבין למה הסוכנות עשתה לה PHASING OUT.

הנרי בן שימול: חבר הכנסת יחיאל לסרי לא רצה לפרט, אבל לדעתי הוא נתן משפט מסכם ששומר על כבודם של כולם - - -

זבולון אורלב: מר יואל לוי, אנחנו בשלב הסיכום.

זאב סילס: אפשר לומר כמה מלים?

זבולון אורלב: בבקשה, בקצרה.

זאב סילס: אנחנו גם בעד התכנית, אבל אנחנו מעוניינים שהתכנית תורחב ותופעל גם במכללות.

זאב סילס: זה מאוד מאוד עקרוני.

זאב סילס: אם מדברים על הפריפריה ועל תמיכה בפריפריה, מרבית הסטודנטים במכללות באים היום מהפריפריה, והגיוני שהתכנית הזאת תוחל גם במכללות, ולא רק באוניברסיטאות ובמכון לב.

זאב סילס: זו תפיסתי.

זבולון אורלב: תודה.

יורי שטרן: 28 שנה.

זבולון אורלב: --פועלת בהצלחה גדולה והיא משרתת מטרות אקדמיות וחברתיות מהמעלה הראשונה, ויש לברך על כך.

זבולון אורלב: הדבר השלישי, ברור שצריך להימצא פתרון לניהול הפרוייקט הזה ברמה ממלכתית, כך שההמלצה שלנו בעקבות הדברים שלכם היא שזה יהיה במסגרת המועצה להשכלה גבוהה.

זבולון אורלב: לפי דעתי, מבחינה אתית אנחנו מנועים מלקבוע סופית לפני שאנחנו באים בדברים עם המועצה להשכלה גבוהה, אבל לכל הגופים נראה שראוי מאוד שלתכנית הזאת יהיה תקציב ייעודי, מפני שהיא עומדת כשלעצמה, על פי מטרותיה, ותהיה מנהלת שתפעל במסגרת ממלכתית – במסגרת המועצה להשכלה גבוהה.

זבולון אורלב: מהסיבות שציינתי בתחילת הישיבה המועצה להשכלה גבוהה לא נמצאת כאן, ואנחנו נקיים דיון מצומצם.

זבולון אורלב: אנחנו לא נזמין את כולם לאותו דיון, כי אחרת אנחנו לא נצא מזה.

זבולון אורלב: אנחנו נזמין את המועצה להשכלה גבוהה כדי לבקש ממנה לקבל על עצמה את מימון הפרוייקט הזה וניהולו, ובכך גם נבטיח מתן ממד אקדמי עמוק יותר לתכנית הזאת שרואה את הסטודנט במרכז העשייה – לחנך אותו כמנהיג ציבור.

יורי שטרן: עוד משהו.

יורי שטרן: אם יש קהילות שאימצו את העניין הזה של מעורבות קהילתית של הסטודנטים ונותנות מלגות, ככל שאני מכיר את עבודת הסוכנות אין שום בעיה לתת ליוזמות המקומיות האלה מסגרת ארצית.

יורי שטרן: נכון שלא כל קהילה תסכים לאמץ את זה, אבל אם קהילה מאמצת את זה, היא נכנסת לאיזו שהיא מסגרת מתואמת.

יורי שטרן: זה לא חייב להיות כך שכל קהילה בונה תכנית משלה לפיתוח מנהיגות; זאת יכולה להיות תכנית ארצית שהקהילה משתתפת או לא משתתפת בה.

זבולון אורלב: אני חושב שבסיכום שלנו אנחנו גם צריכים לציין עוד שני גופים: קרן גרוס, שכמו שאמרתי בדבריי קודם, ועדת החינוך והתרבות בהחלט מוקירה ומברכת אותה על תרומתה לקידום השכלה גבוהה וסיוע לסטודנטים, בעיקר לחיילים משוחררים, וגם מרכז ציפורי שנחלץ לעזרת המתנ"סים.

זבולון אורלב: הוא ראה שהעסק מתפרק והוא נחלץ בהתנדבות.

זבולון אורלב: מרכז ציפורי הוא מרכז ההכשרה של חברת המתנ"סים והוא לקח על עצמו בינתיים איזו שהיא משימה לשמור על המערכת הזאת.

יובל עברי: אדוני היושב ראש, אני מבקש להוסיף את הנושא של פר"ח, קודם כול ברמה המיידית.

יובל עברי: בשנה שעברה הייתה לנו בעיה עם פר"ח, שלא היו מוכנים לתת מלגות לפעילי ציבור, ואם אפשר, ברמה המיידית, גם לזמן אותם או לפגישה מצומצמת או לפגישה הבאה, כדי שהם יתחייבו לשנה הבאה, לפחות - - -

זבולון אורלב: המנכ"ל בחוץ לארץ.

זבולון אורלב: אני מסכים שלקראת הדיון הבא נפנה גם למועצה להשכלה גבוהה וגם לפר"ח על מנת לבדוק אפשרות של סיוע במימון התכנית הזאת.