ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 495, 2002-07-02 08:00

מ"מ ה: אנחנו נעסוק היום בדוח של פרופסור מאג'ד אלחאג' בנושא קידום ההשכלה הגבוהה באוכלוסייה הערבית.

מ"מ ה: מר ברכה יזם דיון בנושא הזה ולכן אתן לו לפתוח ולומר למה חשוב לדון בנושא הזה.

מוחמד ברכה: אני שמח על קידום הדיון.

מוחמד ברכה: לפני שנה ב- 11 ביולי הנושא עלה על סדר היום של המליאה ואז הועבר לועדת החינוך והתרבות.

מוחמד ברכה: אני גרסתי שלא צריך לקיים דיון שגרתי כלאחר יד כי ידעתי שיש ועדה שנקבעה על ידי הוועדה לתכנון ותקצוב בראשותו של פרופסור מאג'ד אלחאג' שעוסקת בעניין הזה ותיאמתי עם יושב ראש הוועדה שהלך לקראתנו לגופו של עניין וחיכינו שהוועדה תסיים את עבודתה כדי לקיים את הדיון הזה.

מוחמד ברכה: אין ספק שיש מכלול רב של בעיות שהועלו אז בכנסת.

מוחמד ברכה: הייתי מעדיף שלא אני אדבר על זה אלא אנשי המקצוע, אני רק רוצה לברך את הוועדה ואת מי שעמד בראשה, פרופסור מאג'ד אלחאג'.

מוחמד ברכה: עברתי כמובן על הדוח לכל פרטיו ולכל סעיפיו ואני חושב שנעשתה עבודה מאוד רצינית.

מוחמד ברכה: אני מקווה שהמוסדות המוסמכים, גם ברמה האקדמאית וגם ברמה הממלכתית, של המדינה יטו אוזן לכל סעיפי הדוח ויעשו את המתבקש.

מוחמד ברכה: ברצוני לברך את חברי הוועדה ואת הוועדה לתכנון ותקצוב ובאמת מקווה שהדברים ילכו לכיוון של עשייה ולא רק של דוח שיונח על מדף כלשהו.

מ"מ ה: אמר מר ברכה שהדוח שלך יעסוק בבעיות, אני מקווה שהוא יעסוק גם בפתרונות.

מ"מ ה: בבקשה.

מאג'ד אלחאג': בוקר טוב לכולם.

מאג'ד אלחאג': קודם כל אני מברך את הוועדה ואת ידידי, מר ברכה.

מאג'ד אלחאג': אני אעבור על ההמלצות ואציג קודם כל את הרקע לטובת הוועדה אחרי כן הקווים המנחים של ההמלצות והדרכים למימוש ההמלצות.

מאג'ד אלחאג': כפי שאמר חבר הכנסת ברכה המבחן האמיתי של ההמלצות זה במימוש ההמלצות.

מאג'ד אלחאג': אני רק אקדים ואגיד שאני לא חסיד של ועדות, מעולם לא הסכמתי להיות יושב ראש ועדה ממלכתית אך מתוך האמונה שאם רוצים לפעול צריך להקים ועדה.

מאג'ד אלחאג': אני רוצה קודם להעלות על נס את תרומתו של פרופסור לבציון לקידום הנושא הזה וגם זה ששכנע אותי להיות יושב ראש הוועדה.

מאג'ד אלחאג': קיבלתי הבטחה כבר מההתחלה שההמלצות כן ימומשו, לפחות החלק שקשור לוועדה לתכנון ותקצוב אני אשמח כמובן לשמוע מפרופסור לבציון אלו דברים התקדמו מאז.

מאג'ד אלחאג': אני רוצה לומר כמה מילים לגבי החינוך, וההשכלה הגבוהה בפרט.

מאג'ד אלחאג': הנושא מקבל משנה חשיבות כשמדובר באוכלוסייה הערבית כי למעשה פליטה הצידה של מערכת החינוך לא ישאר שום דבר לאוכלוסייה הערבית.

מאג'ד אלחאג': אין בסיס כלכלי, וכמובן זו אוכלוסייה שהיא ברובה המכריע בפריפריה.

מאג'ד אלחאג': נוכח ההתפתחות של האוכלוסייה הערבית והתנאים שבהם התפתחה האליטה הערבית אנחנו רואים שההשכלה היא באמת עמוד השדרה.

מאג'ד אלחאג': אם אנחנו מדברים על השכלה כמובן ששאלת ההשכלה הגבוהה עומדת במרכז.

מאג'ד אלחאג': החשיבות שלה גם בגלל שהאוניברסיטאות והמוסדות האקדמיים מהווים שלב הסוציאליזציה המרכזי של האליטות הערביות.

מאג'ד אלחאג': בעצם אנו רואים שהמפגש פנים-אל-פנים עם האוכלוסייה היהודית הראשון הוא במוסדות להשכלה גבוהה.

מאג'ד אלחאג': חוץ מזה כל המפגשים האחרים הם מפגשים לא שוויוניים כשהערבי כפוף ליהודי כמועסק או תנאים שונים.

מאג'ד אלחאג': באוניברסיטה נפגשים פנים אל פנים אחרי מערכת חינוך שהפרידה ביניהם עד לסיום התיכון.

מאג'ד אלחאג': כמובן ניתן לדבר על הרבה הישגים בהשכלה הגבוהה, גם כמותיים וגם איכותיים.

מאג'ד אלחאג': ההישגים בולטים גם בעליה במספר הבוגרים, פריסה לחוגים שונים, אחוז הנשים הגבוה יחסית.

מאג'ד אלחאג': משמח את הלב שהשנה בפעם הראשונה בהיסטוריה של האוכלוסייה הערבית אחוז הנשים עבר את אחוז הגברים באוניברסיטאות ובמוסדות להשכלה גבוהה.

מ"מ ה: זה נכון גם אצל היהודים בתואר ראשון.

מאג'ד אלחאג': נכון, אבל אף פעם לא היה כך.

מאג'ד אלחאג': אבל גם באוניברסיטה כמו חיפה, למשל, אחוז הסטודנטיות הערביות הוא 55% מכלל הסטודנטים.

מאג'ד אלחאג': למרות ההישגים האלה הפערים עדיין גדולים מאוד בין הרצוי לבין המצוי.

מ"מ ה: ראיתם גם הבדלים בין דתות שונות בקרב המגזר הערבי בעניין הזה?

מאג'ד אלחאג': כן.

מאג'ד אלחאג': גם בין כפריים לעירוניים, גם בין בדואים בנגב לבין שאר האוכלוסייה.

מאג'ד אלחאג': בהמשך אני אתייחס לזה בפירוט.

מ"מ ה: אפשר לקרוא את זה בדוח המלא.

מאג'ד אלחאג': כן, בהחלט.

מאג'ד אלחאג': הפער עדיין גדול בין הרצוי לבין המצוי.

מאג'ד אלחאג': במכינות הקדם-אקדמיות שנועדו בעיקר לקדם את הנגישות של אוכלוסיות בפריפריה להשכלה הגבוהה נדהמתי כשראיתי שאחוז הסטודנטים הערבים במכינות הוא רק 3%, קרוב ל- 370 סטודנטים מתוך 12,000 (נכון לשנה שעברה).

מאג'ד אלחאג': אחוז ב- BA עלה במשך הזמן, הוא הגיע ל- 8% אבל האחוז ב- MA ודוקטורט עדיין נמוך מאוד וכמעט ולא השתנה במשך העשור האחרון, רק 3.5%.

מאג'ד אלחאג': לכן כמובן הפערים האלה ממשיכים גם הלאה.

מאג'ד אלחאג': מה מקור הבעיות?

מאג'ד אלחאג': קודם כל נקודת הזינוק של האוכלוסייה הערבית.

מאג'ד אלחאג': גם מבחינה כלכלית, כולנו יודעים שכל פעם שמפרסמים דוח עוני בישראל אפשר לראות את הייצוג הגבוה של האוכלוסייה הערבית, 42% מהשפחות הערביות מתחת לקו העוני.

מאג'ד אלחאג': אפשר לראות גם את הייצוג של האוכלוסייה הערבית ביישובים מוכי אבטלה, 25 מתוך 26 יישובים שמוכי אבטלה, וגם נקודת הזינוק הנמוכה במערכת החינוך הערבית, החל מגן הילדים ועד סיום בית ספר התיכון.

מאג'ד אלחאג': הפער הזה נמשך הלאה ואנחנו נתקלים בבעיית הנגישות של הסטודנטים הערבים לאוניברסיטאות.

מאג'ד אלחאג': יש מכשול גדול מאוד, הבחינה הפסיכומטרית שמפלה.

מ"מ ה: היא לא מפלה, היא לא מותאמת.

מאג'ד אלחאג': היא לא מותאמת לרקע התרבותי.

מאג'ד אלחאג': היא מקבעת מציאות קיימת בזה שהיא לא נועדה להתאים לרקע התרבותי-ערבי ולא המזרחי אפילו.

מאג'ד אלחאג': לכן אנחנו רואים שבממוצע פער הציונים של הפסיכומטרי בין סטודנטים יהודים וערבים הוא 123 עד 126 נקודות.

מאג'ד אלחאג': זה פער אדיר.

מאג'ד אלחאג': אנחנו יודעים שסטודנט יכול לפעמים להידחות על חודה של נקודה וכאן מדובר ב- 125 נקודות בממוצע והפער הזה לא יורד בשנים האחרונות.

מ"מ ה: איך אתה מסביר שאין את הפער הזה כאשר אתה לוקח תלמידים מבית ספר מעורב, כמו בית ספר עירוני ו' בחיפה?

מ"מ ה: מסתבר ששם לומדים יהודים וערבים ואין את הפער הזה המאוד גבוה בפסיכומטרי.

מ"מ ה: הסוגיה הזאת מטרידה אותי.

מוחמד ברכה: זה לא מקרי, זה סוג מסוים מהערבים שמגיעים לעירוני ו'.

מאג'ד אלחאג': 1.

מאג'ד אלחאג': הבחינה עוצבה ונועדה על מנת להתאים לתלמידים בעלי רקע מערבי.

מאג'ד אלחאג': 2.

מאג'ד אלחאג': לבתי הספר עדיין יש בעיה שהם מחנכים לפי השיטה הבנקאית, זאת אומרת מפקידים ידע ומושכים אותו בעת הבחינה ולא לפי פיתוח חשיבה יצירתית, ביקורתית לוגית וכולי, שהבחינה בעצם מבוססת עליה.

מאג'ד אלחאג': לכן זה גם משותף לתוכניות הלימודים הקיימות.

מ"מ ה: הנקודה הזאת מטרידה אותי.

מ"מ ה: אתה אומר שלא מלמדים לחשיבה לוגית, לניתוח ולהיקשים לוגיים.

מ"מ ה: האם אתה מאשים בזה את הפסיכומטרי או את דרכי החינוך?

מאג'ד אלחאג': אני לא מאשים שום דבר.

מאג'ד אלחאג': אני מצביע על הבעיות.

מאג'ד אלחאג': כמובן שההסבר הוא משולב, גם בנושא של תוכניות הלימודים, שיטות ההוראה, וגם בעובדה שהבחינה לא הותאמה לרקע התרבותי של הסטודנטים הערבים, וגם בהמלצות התייחסנו לזה.

מאג'ד אלחאג': אנחנו מתייחסים לכך שיש לעשות רויזיה משמעותית ביותר בהכשרות מורים ערבים וכמו כן יש לבדוק את נושא שינוי תוכניות הלימודים ושינוי האוריינטציה.

מאג'ד אלחאג': הצבעת על בית ספר ו', אני לא מתפלא כי הבחינה הפסיכומטרית ברובה המכריע מתורגמת מעברית לערבית ולפעמים לסטודנטים הערבים אפילו יותר קל לעשות את הבחינה בעברית מכיוון שיש ביטויים שמתורגמים בצורה מוטעית ולא מתאימים אותם אפילו לשפה המקובלת על התלמידים הללו.

מאג'ד אלחאג': אגב, גם המילים הערביות שמשתמשים בהם הם מילים שבקושי מורה השפה הערבית יכולים לפתור.

מאג'ד אלחאג': משתמשים בביטויים לא שימושיים אלא לוקחים אותם ממש מהמילונים הקיימים בצורה שהתלמיד אף פעם לא נתקל בהם.

מאג'ד אלחאג': אנחנו המלצנו לבטל את הבחינה הפסיכומטרית ולהפוך אותה לאלטרנטיבה.

מאג'ד אלחאג': כמובן דרכנו על השינוי היום בתנאי הקבלה אבל גם הבהרנו שצריכים לבדוק את סכום הקסם שמדברים עליו בתעודת הבגרות על מנת לראות האם הוא לא מקבע בצורה שרוצים להציג אותו את הפערים הקיימים.

מ"מ ה: אני לא הבנתי אותך.

מאג'ד אלחאג': בהתחלה חשבו לקחת שלוש מקצועות: עברית, אנגלית ומתמטיקה ורק את הציון של הבחינה החיצונית.

מאג'ד אלחאג': כמובן התייחסתי לזה במל"ג (מועצה להשכלה גבוהה) ואמרתי שקודם כל זה צריך להיות שפת האם, לכן עברית בבתי הספר היהודיים.

נחמיה לבציון: היום יש מטווה אחד עם מתמטיקה ומטווה אחד עם היסטוריה ומדעי הרוח.

מ"מ ה: שפת אם חייבת להיות.

מאג'ד אלחאג': וגם לקחת את הציון המגן.

מאג'ד אלחאג': זאת אומרת חייבים לקחת ציון מגן.

מ"מ ה: בשום אופן לא.

מאג'ד אלחאג': אני אומר כך מכיוון שלדעתי אם יבדקו היום את ציון הקסם אולי בצורה כזאת או אחרת הם יקבעו את המציאות הקיימת.

מ"מ ה: זו הייתה הטענה שלי כנגד ההצעה ההיא.

מ"מ ה: אי אפשר לבוא ולאכול את העוגה משני הקצוות ולומר: את הפסיכומטרי נבטל וגם הבגרות.

מאג'ד אלחאג': זה לא הנושא היום.

מ"מ ה: כשהיו כל הדיונים לא היתה נציגות ואי אפשר היה להתייחס לנושא.

מ"מ ה: אני טענתי בדיוק מה שהוא אומר, עוד יחזרו לפסיכומטרי.

מאג'ד אלחאג': אחד מחברי הוועדה הסתייג, מר ברוך ...

מאג'ד אלחאג': הוא הקים בעצם את המרכז הארצי לבחינות ולהערכה ובוודאי שלא ימליץ להסיר את זה.

מאג'ד אלחאג': אולי הייתי צריך להקדים ולהגיד שבפעם הראשונה בהיסטוריה של המל"ג קיימת ועדה כזו שמורכבת מבכירי האקדמאים הערבים והיהודים, וכוללת נציג הסטודנטים הערבים, שהיה בזמנו יושב ראש הוועדה הארצית של הסטודנטים הערבים.

נחמיה לבציון: רוב אנשי האקדמיה ערבים, 7 מתוך 11.

מאג'ד אלחאג': אחרי הקבלה, כשעוברים את המחסום הראשון לא נגמרות הבעיות.

מאג'ד אלחאג': מתחילות בעיות נוספות בנושא הקליטה החברתית, הקליטה הכלכלית, הפער התרבותי, גישור על פני שתי חברות שונות לחלוטין, וזה כמובן משפיע על הסטודנטים הערבים.

מאג'ד אלחאג': גם כשמסיימים את התואר הראשון או תואר אקדמי הבעיות לא נגמרות, אז מתחילות בעיות התעסוקה.

מאג'ד אלחאג': רוב הסטודנטים הערביים מסיימים עם שני תארים ביד: תואר אקדמאי ותואר מובטל.

מאג'ד אלחאג': בדרך כלל יש את תעודת המובטל שמלווה את תעודת הסיום ואם יש לו מזל הוא מתקבל לאחת משתי מערכות: או בהוראה, או ברשויות המקומיות.

מאג'ד אלחאג': לשני שליש מהאקדמאים הערביים בארץ יש שני מעסיקים בלבד.

מאג'ד אלחאג': זה מצב מסוכן שלא קיים בשום חברה מערבית.

מאג'ד אלחאג': חוץ מזה לא קיימת גם העובדה שככל שהמיעוט משכיל יותר יש לו פחות הזדמנות להיקלט בתוך קבוצת הרוב.

מאג'ד אלחאג': בישראל ככל שהערבי משכיל יותר יש לו פחות סיכויי תעסוקה באוכלוסייה היהודית.

מ"מ ה: היום זה כמעט נכון גם במגזר היהודי.

מאג'ד אלחאג': בוודאי שלא.

מ"מ ה: תסתכל על הנתונים.

מ"מ ה: יש בעיה אדירה באבטלה בקרב אקדמאים.

מאג'ד אלחאג': יש בעיית אבטלה.

מאג'ד אלחאג': כשיש בעיית אבטלה אצל היהודים האקדמאים, אצל הערבים היא עוד יותר חריפה.

מאג'ד אלחאג': על בסיס הנתונים האלה הצגתי מסמך בשנת 1989 שהתקבל פה אחד במל"ג.

מאג'ד אלחאג': נתבקשתי אז לעמוד בראש ועדה שתציג המלצות ספציפיות על מנת שיוכלו לבצע אותם ואכן הוקמה הוועדה בדצמבר 2000.

מאג'ד אלחאג': במשך שנה הוועדה עבדה על גיבוש הנתונים, כשבפעם הראשונה יש לנו אסטרטגיה וראיה הוליסטית כוללת איך ניתן לקדם את האוכלוסייה הערבית.

מאג'ד אלחאג': אני רואה בזה תעודת כבוד גם למל"ג מכיוון שיש שליחות חברתית למוסדות להשכלה גבוהה, הן לא קיימות רק כדי לעסוק בתיאוריה אלא גם לקידום הקשר עם הקהילה.

מאג'ד אלחאג': הנתונים של הוועדה מבוססים קודם כל על נתוני הלמ"ס (לשכה מרכזית לסטטיסטיקה), על נתוני מל"ג, סקר מוסדות להשכלה גבוהה שעשינו.

מאג'ד אלחאג': עשינו שאלון מיוחד ששלחנו לכל המוסדות להשכלה גבוהה בארץ על מנת לראות מה הן האוכלוסיות שמקבלות שירותים מיוחדים ומיעוטן בעלות צרכים מיוחדים.

מאג'ד אלחאג': למשל, מה הם הקריטריונים למלגות, למעונות וכולי.

מאג'ד אלחאג': קיבלנו תמונה מקיפה ועל סמך זה הצגנו המלצות.

מאג'ד אלחאג': אחרי כן ערכתי סקר גדול באוניברסיטת חיפה על מנת לעמוד על הבעיות הספציפיות הקיימות לסטודנטים הערבים משנה א' ועד לסיום התואר הראשון.

מוחמד ברכה: לפני כמה דקות אמרת ש- 51% מהסטודנטים הן סטודנטיות, אז למה אתה קובע שהנשים בנקודת זינוק יותר נמוכה?

מ"מ ה: אם הם הגיעו ל- 55% אחוז זה רק בזכות הכישורים, למרות האפליה.

מאג'ד אלחאג': עומק הבעיות שבו נתקלות הסטודנטיות הרבה יותר חריף.

מאג'ד אלחאג': גם אחוז הנשירה בקרב הסטודנטיות הרבה יותר חריף.

קריאה: ובכל זאת יש 51.

מ"מ ה: הפוטנציאל הוא 100%.

מאג'ד אלחאג': לגבי בסיס הנתונים גם נפגשנו עם בעלי תפקידים שונים כמו האחראי על המכינות, האחראים על המרכז הפסיכומטרי וכולי.

מאג'ד אלחאג': נפגשתי אישית גם עם כל נציגי ועדי הסטודנטים בארץ על מנת לעמוד על הבעיות הספציפיות בחיי היום-יום שבהם נתקלים הסטודנטים.

מאג'ד אלחאג': לקחנו גם את ההמלצות של ות"ת ושמר לבציון הציג לקידום אוכלוסיות פריפריה ולגישור הפערים וכולי.

מאג'ד אלחאג': מה הקו המנחה של ההמלצות?

מאג'ד אלחאג': אני רוצה פה להצהיר הצהרה שמבחינתנו בוועדה הייתה חשובה: אנחנו לא מבקשים הפליה מתקנת, אנחנו מבקשים תיקון הפליה.

מאג'ד אלחאג': קודם כל צריך להגיע לשוויון ואחר כך נראה מה הלאה.

מאג'ד אלחאג': אנחנו מבקשים תיקון הפליה כי יש הרבה הפליות בדרך והצגנו מה הדרכים לתקן כל נקודה ונקודה מהשלב הטרום-אקדמאי לנושא הקבלה באוניברסיטה וגם כן לדיון בבעיות הספציפיות ובעיות התעסוקה.

מאג'ד אלחאג': אני אתייחס לנקודות בקיצור.

מאג'ד אלחאג': לגבי הבחינות הקדם-אקדמיות יש בפניכם, בדוח, המלצות ספציפיות איך לקדם את זה.

מאג'ד אלחאג': אחד הדברים שמצאנו זה שיש מלגה שנקראות "מלגות קיום" שמותנות בשירות צבאי.

מאג'ד אלחאג': לדעתי זה אחת הסיבות המרכזיות למיעוט המספר של הסטודנטים הערביים שם.

מאג'ד אלחאג': כפי שאמרתי רק 3% במכינות הקדם-אקדמיות הם סטודנטים ערבים.

מאג'ד אלחאג': המלצנו למצוא מנגנון מפצה לסטודנט הערבי.

מ"מ ה: כל המלגות הן מלגות מותנות בשירות צבאי?

נחמיה לבציון: זה מלגות מיוחדות של משרד הבטחון.

מ"מ ה: באיזה היקף הן?

מ"מ ה: כמה מלגות כאלה יש מהסך הכל?

עסאם מח'ול: השאלה אם יש מלגות שאין בהם הקריטריון.

נחמיה לבציון: בכל המלגות של האוניברסיטה ושל ות"ת ממשרד החינוך אין קריטריון של צבא, זה רק מלגות מיוחדות של משרד הבטחון.

מ"מ ה: באיזה סדר גודל מדובר?

רג'א זעאתרה: בעניין של השירות הצבאי, חלק מהמלגות של האוניברסיטאות עצמן יש להן ניקוד על השירות הצבאי.

מ"מ ה: השאלה שלנו יותר ספציפית: איזה אחוז מהמלגות האלה הן מלגות של משרד הבטחון מסך כל המלגות?

נחמיה לבציון: תעביר לי רשימה של מלגות או סיוע של אוניברסיטאות שמותנה בשירות צבאי שמוסיף נקודות ונבדוק את העניין.

מאג'ד אלחאג': בשאלון שהפצנו למוסדות להשכלה גבוהה אין קריטריונים אחידים לגבי מעונות ולגבי מלגות.

מ"מ ה: אחידים במובן של כלל הסטודנטים באותו מוסד או בין המוסדות עצמם?

מאג'ד אלחאג': בין המוסדות עצמם.

מאג'ד אלחאג': חלק מהמוסדות כן רואה בשירות הצבאי כשווה לניקוד מסוים, וחלק לא.

מאג'ד אלחאג': לגבי המלגות למכינות הקדם-אקדמיות הן ניתנות על ידי הצבא, לסטודנטים הערבי אין מקור.

מאג'ד אלחאג': לכן כאן הפער.

מאג'ד אלחאג': כמובן אחת ההמלצות שלנו זה למצוא מנגנון מפצה.

נחמיה לבציון: גם הצעירים היהודים שלא שירתו בצבא לא מקבלים.

מאג'ד אלחאג': כן.

מאג'ד אלחאג': אבל האחוז שלהם נמוך ביותר.

מ"מ ה: כמה כבר חרדים הולכים לאוניברסיטה.

מאג'ד אלחאג': החרדים לא נכנסים למכינות.

מאג'ד אלחאג': תסמוך עליהם, הם ימצאו להם מנגנון מפצה.

מאג'ד אלחאג': הדבר הבסיסי שרצינו לבדוק זה מי הן האוכלוסיות שמוגדרות ראויות קידום באוניברסיטאות ובמכללות?

מאג'ד אלחאג': מצאנו, לא להפתעתי כי אני מכיר את המציאות, שבאוניברסיטאות יש קטגוריה שנקראת "אוכלוסיות ראויות קידום" שמקבלות הטבות שונות.

מאג'ד אלחאג': זה מתחיל בתוספת זמן בעת הבחינה למשל לעולים חדשים, וזה עובר לתוכניות מיוחדות לקליטה של הקבוצות האלה, זה חונכות, ליווי אקדמי וכולי.

מאג'ד אלחאג': בין האוכלוסיות האלה שראויות קידום: עולים, עיירות פיתוח, סטודנטים משכונות מצוקה, ליקויי למידה וסטודנטים שמשרתים במילואים.

מאג'ד אלחאג': באף מוסד אקדמי בישראל הסטודנטים הערבים מוגדרים כאוכלוסיית ראויה קידום, למרות הרקע החברתי-כלכלי שהצבעתי עליו מההתחלה.

מאג'ד אלחאג': לכן ההמלצה שלנו גורפת: קודם כל יש להגדיר את הסטודנטים הערבים כסטודנטים ראויי קידום.

מאג'ד אלחאג': 2.

מאג'ד אלחאג': בתוך מנדט איכות השירותים של ות"ת, שעל סמך זה מתגמל את האוניברסיטאות, להכליל את הקריטריון של מתן שירותים לסטודנטים הערבים באוניברסיטאות.

קריאה: מה כולל ראוי קידום?

מ"מ ה: איזה הטבות זה?

מאג'ד אלחאג': קודם כל הם מקבלים לפעמים הנחות מבחינת תנאי הקבלה.

מאג'ד אלחאג': שנית, הם מקבלים תוכנית מיוחדת (בשנת א' במיוחד) מבחינת קורסי העשרה, סיוע בשפה, מאתרים קורסים מיוחדים שבהם יש אחוז גבוה של כישלון ונותנים להם גיבוי.

מאג'ד אלחאג': מעניקים להם למשל תוספת של 15 דקות לכל שעת בחינה, במיוחד לעולים ששפת האם שלהם אינה עברית.

מאג'ד אלחאג': כמובן עוד הטבות שונות כמו חונכות למשל, כל סטודנט זוכה לחונך שילווה אותו במשך השנה הראשונה והשניה על מנת שיוכל לעבור את השלב הזה.

מאג'ד אלחאג': אנחנו יודעים שאחוז הנשירה הגבוה ביותר של הסטודנטים הוא בשנה א'.

מאג'ד אלחאג': אם הוא עובר את שנה א' בצורה טובה הוא יכול לעבור את כל המערכת ולסיים את התואר בזמן.

מאג'ד אלחאג': לכן כאן ההמלצה שלנו הייתה קודם כל לכלול את הסטודנטים הערבים באוכלוסיות האלה.

מאג'ד אלחאג': שניים, כל מוסד צריך בעצם להציג תוכנית לקליטת הסטודנט הערבי.

מאג'ד אלחאג': לגבי הסטודנט הערבי זה עולם ומלואו כשהוא בא לאוניברסיטה, כולל הניכור החברתי והפוליטי, וכולל גם המעבר מתרבות מסוימת לתרבות אחרת והשינוי מבחינת צורת הלימוד, שיטת ההוראה וכולי.

מ"מ ה: אתה מבין שככל שהמגע יהיה יותר קרוב לבית ספר יסודי ובית ספר תיכון לא יהיה את כל האפקט הדרמטי הזה במוסדות להשכלה גבוהה?

מ"מ ה: שלוש שנים שמנסים לפתור את זה למעלה במקום למטה.

מאג'ד אלחאג': את מתכוונת שהחינוך יהפוך לחינוך מעורב?

מ"מ ה: אתה יודע את השקפות העולם שלי.

מ"מ ה: אני נגד בכלל להיות בנקודת נחיתות כשאתה הגעת לאוניברסיטה.

מ"מ ה: אני בעד זה שבלי טובות עובר אותה בהצלחה.

מ"מ ה: אני הרי לא מאמינה שיש הבדלים ביכולות.

מ"מ ה: זה נכון שזה היה המנדט שלך לבחון את זה בהשכלה הגבוהה אבל אני רוצה להגיע למצב שלא צריך את כל ההטבות האלה.

מ"מ ה: אני רוצה את זה גם למישהו מהפריפריה בארץ.

מאג'ד אלחאג': אנחנו לא רוצים הפליה מתקנת אלא תיקון הפליה.

מ"מ ה: אתה צודק.

מ"מ ה: מי צריך טובות?

מאג'ד אלחאג': הוועדה התייחסה לנקודת הזינוק הנמוכה החל מההשכלה היסודית לגבי התלמיד הערבי.

מאג'ד אלחאג': כמובן יש המלצות על פריסת לימודים ל- 4 שנים במקום 3 בגלל שהסטודנט השתתף בתוכניות האלה, הוא ישלם רק 3 שנות שכר לימודים ולא 4 שנים.

מ"מ ה: עבור אותה מנת השכלה משלמים אותו תשלום.

זבולון אורלב: הרי הוועדה לתכנון ותקצוב מתקצבת את האוניברסיטאות על פי מסיימים.

זבולון אורלב: זה בעצם אומר לאוניברסיטה: תקחו רק את אלה שיש להם סיכוי גבוה לסיים תוך 3 שנים.

זבולון אורלב: כל סטודנט שאתם לוקחים שלא מסיים תוך 3 שנים אתם מפסידים.

זבולון אורלב: השיטה הזאת בעצם מובילה לשני דברים: 1.

זבולון אורלב: היא מובילה ללחץ שהוא מדבר עליו ושקיים.

זבולון אורלב: 2.

זבולון אורלב: הוא פוגע באוכלוסיות ראויות לקידום.

זבולון אורלב: התשובה שלו שיש להם קומפסציה בשיטות אחרות איך לתגמל את אותן אוכלוסיות.

זבולון אורלב: הוא אומר אתה צודק אבל יש לנו שיטות לבטל את הבעיות שהשיטה הזאת יוצרת.

זבולון אורלב: זה היה הדיבור הסמוי בינינו.

יהודית נאות: אתה תומך בזה שהתגמול יהיה לאוניברסיטאות פר מי שלומד?

זבולון אורלב: אני לא אמרתי פר מי שלומד.

זבולון אורלב: אני תמיד בעד הבחנה של סטודנטים.

זבולון אורלב: אני מקבל את זה שביסודו של דבר יכול להיות שהשיטה הזאת נכונה אבל צריך בצד השיטה הזאת להגיד אוכלוסיות מסוימות של סטודנטים מסומנות, אני לא מתגמל את האוניברסיטה על פי השיטה הזאת או על פי שיטה אחרת.

זבולון אורלב: או שאני קובע מכסה: 70% של הסטודנטים יסיימו תוך 3 שנים, 20% של הסטודנטים יסיימו תוך 4 שנים, 10% של הסטודנטים יסיימו תוך 5 שנים.

זבולון אורלב: אני מאפשר לאוניברסיטה על ידי כך לקבל את הסטודנטים האלה.

יהודית נאות: זה לא פשוט.

נחמיה לבציון: אני אתייחס לזה.

נחמיה לבציון: המקרה שפרופ' מאג'ד ציטט זה בדיוק בא לפתור את הבעיה הזו.

זבולון אורלב: זה לא דברים שאין להם תשובה.

מאג'ד אלחאג': חלק מההמלצות מתייחסות גם לנושא של הניכור שבו נתקל הסטודנט הערבי.

מאג'ד אלחאג': אני ציינתי את הסיבות לניכור הזה וגם הוועדה סברה שחלק מתת ההישגיות בשנה הראשונה במיוחד, וחוסר ההשתלבות וכולי זה בגלל חוסר הקליטה החברתית והתרבותית.

מאג'ד אלחאג': אנחנו ציינו שורה של המלצות איך להפחית את הניכור הזה.

מאג'ד אלחאג': החל מנציגים ערבים, יועצים ערבים וכלה בזה שהשפה הערבית צריכה להיות חלק אינטגרלי מהנוף של האוניברסיטאות והמוסדות להשכלה גבוהה בנושא שם המוסד, שמות החוגים, נושא הכנסת המועדים והחגים של העדות השונות בתוך השנתון, והתחשבות במועדים האלה בעת קביעת בחינות ומטלות.

מאג'ד אלחאג': לא להשאיר את המצב שבו המילים היחידות בערבית זה המילים שאוסרות על האנשים כך וכך (לעשן וכולי), המילים המאיימות.

מאג'ד אלחאג': כמובן זה יכול גם לקדם את האווירה הרב-תרבותית בקמפוס.

מאג'ד אלחאג': אחר כך עברנו לנושא של קליטת אנשי סגל ואנשי מינהל ערבים בתוך האוניברסיטאות.

מאג'ד אלחאג': אני חייב לציין את התרומה של מלגת "מעו"ף" שהיה לי חלק צנוע מההתחלה ברעיון הזה.

מאג'ד אלחאג': פרופסור לבציון מאוד תמך ברעיון מאז תחילתו.

זבולון אורלב: אתה יכול לומר כמה מילים על מלגת "מעו"ף"?

מאג'ד אלחאג': כן.

מאג'ד אלחאג': זו מלגה שמקבילה למלגת אלון.

מאג'ד אלחאג': המוסד האוניברסיטאי, ובשנתיים האחרונות זה גם הורחב למכללות האקדמאית, מקבלות תקן לשלוש שנים.

מאג'ד אלחאג': כמובן יש ועדה מיוחדת שמסננת ועושה את הסלקציה לפי כל הקריטריונים האקדמיים.

מאג'ד אלחאג': הכוונה לא הייתה לבחור אנשים בגלל שהם ערבים אבל הם הופלו בגלל שאין להם את התמיכה ממקורות מיוחדים כמו אוכלוסיות אחרות, אבל ברגע שהם מגיעים לאקדמיה הם מתמודדים על כל המצוינות האקדמית.

מאג'ד אלחאג': עד כה 42 אנשים נבחרו והיום חלק מהם כבר קיבלו קביעות באוניברסיטאות, חלק אפילו לקראת הדרגה של פרופסור.

זבולון אורלב: במלגת אלון הקריטריון הוא קריטריון המצוינות.

מאג'ד אלחאג': בדיוק.

מאג'ד אלחאג': הוא קריטריון אקדמי גרידא.

יהודית נאות: והמיון הוא מאוד אגרסיבי.

מאג'ד אלחאג': נכון.

עזמי בשארה: כמה קיבלו קביעות?

נחמיה לבציון: אני מכיר מקרה אחד בחיפה שהמועמד בחר לעסוק בפקולטה הפרטית כמתכנן וכולי אז הוא קיבל מסלול מקביל.

נחמיה לבציון: להוציא מקרה אחד שאני יודע כולם קיבלו קביעות.

נחמיה לבציון: אחרי שלוש שנים האוניברסיטה מתחייבת לתת להם קביעות.

מאג'ד אלחאג': הם כולם קיבלו תקן אבל לא קיבלו קביעות.

נחמיה לבציון: לא.

נחמיה לבציון: הם לא מקבלים תקן, התקן מובטח להם בסוף שלוש שנות המלגה ואז הם מקבלים קביעות.

עזמי בשארה: כמה קיבלו?

עזמי בשארה: אתם לא יודעים.

מאג'ד אלחאג': יש לנו סטטיסטיקה אבל אני יודע שעוד לא היה מקרה אחד שמלגאי "מעו"ף" הגיע לשלב של הקביעות ולא קביל קביעות, חוץ ממקרה אחד.

יהודית נאות: כמה שנים זה?

נחמיה לבציון: שש שנים.

מאג'ד אלחאג': בשנים האחרונות יש לנו עד 10 מלגות, ולפעמים לא מממשים את כל המלגות בגלל שהקריטריון הוא מאוד אגרסיבי, זה גם כן מצוינות אקדמית.

מאג'ד אלחאג': המוסד להשכלה גבוהה חייב להגיש את המועמד, הוא מוגש על ידי המוסד מכיוון שזה מחייב את המוסד.

מאג'ד אלחאג': זה חייב להיות מלווה במכתב מהמוסד עצמו שהם מתחייבים לקלוט את האדם על התקן שלהם אחרי שלוש שנים.

יהודית נאות: לדעתי זה ההישג האמיתי: מכריחים את המוסדות לשבת ולחשוב, לחפש את המועמדים.

יהודית נאות: ברגע שהמוסד נותן הוא בעצם אומר שעל פי אמות המידה שלו הסיכוי של האיש זה להתקבל.

יהודית נאות: זה ההישג הגדול.

עזמי בשארה: זה מדעי טבע או מדעי חברה?

מאג'ד אלחאג': זה מגוון.

נחמיה לבציון: יש מישהו בטכניון כיוון שהוא בא אחרי תקופה בחו"ל שנכנס ישר כפרופסור חבר.

נחמיה לבציון: גם בתל אביב מישהו נקלט כפרופסור חבר.

עזמי בשארה: מאג'ד ברי נקלט ישר בפרופסורה בתל אביב.

מאג'ד אלחאג': נכון מאוד.

מאג'ד אלחאג': ובצדק גם.

מאג'ד אלחאג': כמובן שיש הישג, וזה חשוב, אבל עדיין אחוז אנשי הסגל הערבי מכלל אנשי הסגל באוניברסיטאות הוא רק אחוז אחד בלבד.

מאג'ד אלחאג': מתוך 5600 בערך בתקן אקדמי רגיל יש 62 מרצים ערבים בכל האוניברסיטאות בארץ ולכן עדיין הדרך ארוכה, אבל זה פותח אופקים באוכלוסייה הערבית.

מאג'ד אלחאג': המצב חמור יותר באנשי מינהל.

מאג'ד אלחאג': אני חושב שזה תעודת עוני למוסדות האקדמאים שלמעשה כמעט ואין אנשי מינהל ערבים באוניברסיטאות.

מאג'ד אלחאג': המזכירה היחידה שתקן מלא זה המזכירה שלי במרכז הרב-תרבותי.

מאג'ד אלחאג': אני לא חושב שאני צריך לטשטש את הסטטיסטיקה, זה באמת כך.

מאג'ד אלחאג': בשנה שעברה אוניברסיטת חיפה צירפה כמה ערבים למחשבים וכולי כאנשי מינהל אבל אין שום מזכירה ערבית, אפילו לא בחוג לספרות ערבית.

מאג'ד אלחאג': אני לא חושב, אם קולטים, שאנשי מינהל ערבים צריכים לטפל רק בערבים, להיפך אני רוצה שיטפלו בכל האוכלוסייה כי זה מסר בפני עצמו.

מאג'ד אלחאג': וזה חשוב לאוניברסיטאות לא פחות מאשר לסטודנטים הערבים אבל גם חשוב שהבוגר הערבי יראה את ההחסר מההשלכה ולא יסיים עם שתי תעודות, תעודת אקדמאי ותעודת מובטל.

מאג'ד אלחאג': אנחנו רואים שהאחוז הוא אפסי.

מאג'ד אלחאג': כלומר, היום יש 10,000 משרות מינהל באוניברסיטאות שכמעט אין בהם ערבים וזה מצב שצריך לתקן.

נחמיה לבציון: קודם כל אני רוצה להגיד את סיכומה של הוועדה בראשות מאג'ד אלחאג' לחברים האחרים.

נחמיה לבציון: אחד הדברים שיעזרו לי להגיד את מה שאני עומד לומר לגבי תקצוב זה העובדה שההמלצות של הוועדה הזאת היו עם 'רגליים על הקרקע'.

נחמיה לבציון: כלומר, אלה לא היו פנטזיות שאי אפשר לממש אותן.

נחמיה לבציון: כל ההמלצות ניתנות למימוש וזאת נקודת המוצא שלנו.

נחמיה לבציון: אם היינו מקבלים המלצות מנותקות מהמציאות אי אפשר היה לממש אותן, אי אפשר היה לתקצב אותן.

קריאה: זה כולל הקמת אוניברסיטה או מכללה אקדמית?

נחמיה לבציון: זה לא קשור.

נחמיה לבציון: ות"ת המליצה למל"ג על הקמת מכללה והמל"ג עוד לא דן בזה.

נחמיה לבציון: זה לא בסמכותי מה דנים במל"ג ומה לא דנים במל"ג.

קריאה: זאת אחת ההמלצות.

נחמיה לבציון: זאת לא המלצה.

נחמיה לבציון: הוועדה מברכת על התוכנית להקמת מכללה.

נחמיה לבציון: מבחינת ות"ת, שהיא גוף מטה המכין את הדיונים, יש הצעה שמונחת על שולחן המל"ג שתבוא לדיון כאשר מי שיחליט על סדר היום של המל"ג יחליט להביא את זה לדיון.

קריאה: ממתי ההמלצה הזאת מונחת על שולחן הדיון?

נחמיה לבציון: יוני 2001.

מוחמד ברכה: זה הורד בחודשים האחרונים מסדר היום של המל"ג בהוראת שרת החינוך.

מאג'ד אלחאג': זה מיוני 2000.

נחמיה לבציון: העובדה הפשוטה שבתאריך מסוים ביוני 2001 הצעתי להביא את זה לסדר היום.

נחמיה לבציון: אז יושבת ראש המל"ג בתוקף תפקידה החליטה שלא ומאז זה לא עלה.

נחמיה לבציון: זה לא שזה עולה ויורד.

זבולון אורלב: אתה יכול לדייק?

נפתלי ויטמן: לפי הזיכרון.

נפתלי ויטמן: ההחלטה של המועצה לדעתי בעקבות הישיבה ב- 27.06.00, בעקבות יום העיון, הייתה שהמועצה רואה בחיוב הקמת מכללה ביישוב ערבי - זה דבר אחד.

נפתלי ויטמן: ושתיים - שאם תהיינה בקשות מפורטות הם תובאנה למועצה.

מאג'ד אלחאג': יש לנו בקשה מפורטת.

נחמיה לבציון: לא.

נחמיה לבציון: הייתה החלטה מפורטת להקמת מכללה ערבית בנצרת.

נחמיה לבציון: ביקשתי להעביר מסמך לדיון למל"ג והנושא הזה לא בא לדיון.

נחמיה לבציון: מאז שהוגש הדוח ביקשתי את אנשי המקצוע באגף התקציבים לנתח.

נחמיה לבציון: אני מודה שקיבלתי מסמך מדהים ברמתו המקצועית שמנתח את הדוח וממליץ על התקצוב.

נחמיה לבציון: היה כמה סבבים ביני לבין הצוות המקצועי.

נחמיה לבציון: היום אנחנו מוכנים לדיון בוועדה לתכנון ותקצוב אלא שהדיון הזה חייב להיות במסגרת הדיון על תקציב תשס"ג כיוון שבמצב הקיים הכוונה שלנו לממש את המשמעות התקציבית ולצורך זה אנחנו צריכים לפנות כספים בסדרי העדיפות, כלומר על חשבון דברים אחרים.

זבולון אורלב: מה השורה התחתונה של הנתון הכספי?

נחמיה לבציון: לכן הדיון בוועדה לתכנון ותקצוב חייב להיות במסגרת דיון התקציב השנתי כי אי אפשר "לזרוק" סתם מספר לפני שפינית תקציב לחוץ.

נחמיה לבציון: אני מתחייב פה לנתח את הנושאים האלה לפי ארבעה קטגוריות של הניתוח המקצועי שלנו.

נחמיה לבציון: אני אתחיל באותם נושאים שצריכים תקציבים מיוחדים.

נחמיה לבציון: כלומר, צריך לממן את הפרויקטים האלה על ידי הקצאת כספים.

נחמיה לבציון: שההמלצות של הוועדה יצאו עדיין לא הייתה החלטה של הגברת ורה בתיווכה של ועדת החינוך לגבי החלופה לבחינות הפסיכומטריות.

נחמיה לבציון: הערכה שלנו היא שהביקוש לבחינות הפסיכומטרי תקטן עכשיו.

נחמיה לבציון: בכל אופן אנחנו נקצה סכומי כסף לתמיכה בהכנות לבחינה הפסיכומטרית.

נחמיה לבציון: הנושא השני זה הדיונים על המכינות הקדם-אקדמיות.

נחמיה לבציון: מדובר על תקופת הכנה למכינה בשפה וכל מיני דברים, דברים שיתקיימו יותר ביישובים לפני שעוברים ללמוד בקמפוס המרכזי.

נחמיה לבציון: גם זה יחייב מימון נפרד וגם זה נכנס לתקצוב.

נחמיה לבציון: סעיף חשוב מאוד זה מרכזי התמיכה והמידע שתפקידם הוא לעורר בציבור הערבי,

מוחמד ברכה: סליחה, אדוני, כשאתה אומר 'נכנס לתקצוב' כל מה שקשור להכנה למכינה על איזה סדר גודל מדובר?

נחמיה לבציון: אני לא אכנס עכשיו לסכומים.

מוחמד ברכה: לא סכומים.

מוחמד ברכה: זה מכסה איזה צרכים?

נחמיה לבציון: אני אומר לך שלכל הדברים האלה יהיו סעיפים מיוחדים עם סעיפי כסף.

זבולון אורלב: אז מה הבעיה לומר באיזה סדרי גודל?

מוחמד ברכה: סדר גודל של צרכים, לא של סכומים.

נחמיה לבציון: זה לא ישנה לכם שום דבר.

זבולון אורלב: בטח שזה ישנה.

נחמיה לבציון: זה לא ישנה כלום.

נחמיה לבציון: אני אומר לך שזה מיליוני שקלים בסך הכל שייכנסו לתקציב בצורה מדורגת.

מוחמד ברכה: זה להכנת 100 סטודנטים, 200, 500?

נחמיה לבציון: הרי אתם לא מכירים את הנתונים אני לא נכנס לזה עכשיו.

מוחמד ברכה: בגלל שאנחנו לא מכירים אנחנו שואלים.

נחמיה לבציון: הרי אני מנסה להסביר לכם באלו סעיפים יהיה תקצוב מיוחד.

נחמיה לבציון: אני אחר כך אתייחס גם לקטגוריות אחרות.

נחמיה לבציון: תקופת ההכנה למכינה חייבת במימון מיוחד ויהיה לה מימון מיוחד.

נחמיה לבציון: מימון מיוחד יהיה למרכזי התמיכה והמידע שתפקידם לפעול בקרב צעירים בבתי הספר התיכוניים ולהעמיד לרשותם את המידע הדרוש ולעודד אותם.

נחמיה לבציון: אחת הדרכים לעודד אותם זה ללכת למכינות הקדם-אקדמיות על מנת שלא יבואו ועלולים להיכשל.

נחמיה לבציון: יכול להיות שאחוז הלומדים במכינות האקדמיות היה גבוה יותר ואין שום סיבה שלא יהיה הרבה יותר גבוה מאשר השיעור באוניברסיטאות ... תנאי קבלה.

נחמיה לבציון: נושא נוסף שיחייב הקצבה נפרדת זה פריסת הלימודים על פני 4 שנים.

נחמיה לבציון: דובר על זה ולזה יש עלות שצריך לכסות.

נחמיה לבציון: מאג'ד לא התעכב על נושא שאנחנו רואים בו חשיבות רבה והוא בעצם מקדים את ה- "מעו"ף" ואלה המלגות לדוקטורנטים.

נחמיה לבציון: זו המלצת הוועדה שנממש, להציע 5 עד 10 מלגות לתלמידי תואר שלישי ערביים כדי שהם יתקדמו במהלך הזה, בשלב הזה של המחקר.

נחמיה לבציון: יהיה לנו על ידי זה גם עתודה חזקה יותר כמועמדים ל- "מעו"ף" ולמינויים אקדמיים.

נחמיה לבציון: גם זה יתוקצב באופן נפרד.

נחמיה לבציון: אם יהיה צורך בחיזוק קרן "מעו"ף" נחזק אותה.

נחמיה לבציון: ברגע זה אין ניצול מלא אבל אם באמת כל התהליך יתחיל ויהיו הדוקטורנטים שניתן להם מלגות יכול להיות שהביקוש לקרן "מעו"ף" יגדל ונצטרך לחזק את קרן "מעו"ף".

נחמיה לבציון: דבר אחר שכבר ממומן ויחייב הגדלה של מימון זה פרוייקט מיוחד בחיפה, פרוייקט חלוץ שעוסק בכמה מן האלמנטים החשובים שישנם בהמלצות של הוועדה לגבי דרך הקליטה והטיפול בסטודנטים הערביים בשלבים הראשונים.

נחמיה לבציון: קיבלנו את הדוח הראשון, הוא בהחלט מעודד.

נחמיה לבציון: אני מניח שמאג'ד הכיר את המצב כשהוא כתב את הדוח ולכן יש לנו כבר איזה מן אינדיקציה איזה צורה תקבלנה הפעילויות שמוצעות בהמלצות של מאג'ד.

נחמיה לבציון: אנחנו נתנו לחיפה מראש תקציב והם ניצלו אותה בצורה יפה מאוד.

נחמיה לבציון: הם מבקשים להגדיל פי 3 את מספר הסטודנטים שיהנו בשנה הבאה והם רוצים הכפלה של התקציב וניתן להם את ההכפלה הזאת.

קריאה: איך קוראים לפרויקט הזה?

מאג'ד אלחאג': זה פרויקט העשרה לתלמידי שנה א', וגם הייתה מכינת ריענון לפני הכניסה לאוניברסיטה.

נחמיה לבציון: יש נושא השלישי שמומלץ על ידי הוועדה, והוא נמצא בעצם בחלקו כבר בפעולה.

נחמיה לבציון: הוועדה הגדירה את זה שיש תחומים מיוחדים שבהם צריך זיקה תרבותית-לשונית בין המטפל-המטופל בעבודה סוציאלית, קלינאי תקשורת, ייעוץ חינוכי, פסיכולוגיה חינוכית.

נחמיה לבציון: אנחנו אמרנו, והוועדה אימצה את הגישה שלנו שאומרת מי שצריך לזהות את התופעה הזאת אלה המשרדים הממונים על השירות.

נחמיה לבציון: אם הם יפנו אלינו ויגידו חסר לנו בשירות בעלי מקצוע אלה ואלה ואנחנו מבטיחים להם תקנים נדאג להכשיר אותם.

נחמיה לבציון: היום מדובר בשתי קבוצות שכבר מטופלות, יש תוכניות מיוחדות בכמה אוניברסיטאות.

נחמיה לבציון: אחת התוכניות זה ליועצים חינוכיים ערביים, תואר שני, פסיכולוגים חינוכיים, תואר שני ולזה יש לנו תקצוב נפרד.

נחמיה לבציון: כלומר, אם תגענה פניות מהרשויות, מהמשרדים המופקדים (משרד הבריאות, משרד החינוך או משרד העבודה והרווחה) שיגידו שאנחנו צריכים X עובדים ויבטיחו לנו שיהיו תקנים – כי זה לא חכמה לבוא אלינו ולהגיד תכשירו פסיכולוגים ולא יהיה להם אחר כך תקנים בפעילות הזאת.

נחמיה לבציון: הסטודנטים הערבים יצטרכו להיקלט במסגרות הכלליות כמו מספרי תלמידים בבחינות שנגדיל, כלומר אין פה תקצוב מיוחד אלא במסגרת הגדלת מספרי הסטודנטים במכינות יהיה מקום כמובן לסטודנטים ערביים.

נחמיה לבציון: אותו הדבר לגבי קבלת תלמידים בכל מערכת ההשכלה הגבוהה.

נחמיה לבציון: אני רוצה לעבור לנושא שהולך ומתפתח היום בתקצוב ות"ת.

נחמיה לבציון: הוועדה התייחסה לזה בהמלצות שלה ואנחנו היום הולכים ליישם את זה.

נחמיה לבציון: אנחנו מכניסים למסגרת התקצוב שלנו מרכיב שנקרא "מרכיב איכות" שהוא כולל איכות השירותים לסטודנטים.

נחמיה לבציון: בתוך זה יש ניקוד גבוה מאוד למה שפרופ' מאג'ד כינה "אוכלוסיות הראויות לקידום" או "אוכלוסיות הראויות לטיפוח מיוחד".

נחמיה לבציון: זה כולל כל מיני אוכלוסיות שיש צורך לתת להם שירותים מיוחדים, בין אם אלה אוכלוסיות קבוצות כמו עולים חדשים, ערבים, או אם זה בעלי ליקויי למידה, נכים ואחרים.

נחמיה לבציון: אנחנו נותנים מיקוד גבוה מאוד לדרך הטיפול של המוסדות באוכלוסיות האלה.

נחמיה לבציון: לכן במציאות ככל שהמוסדות ימלאו את חובתן טוב יותר ויתנו את השירות הטוב ביותר לאוכלוסיות האלה כך הם יזכו בניקוד גבוה.

נחמיה לבציון: ניקוד גבוה משמעותו הרבה עשרות מיליוני שקלים כי אנחנו הולכים להקצות לאיכות סכומים גבוהים מאוד.

נחמיה לבציון: נושא כמו יועצים ערביים כפי שהמליצה הוועדה, או יועץ אחד במכינות קטנות, אבל שיהיו יועצים חינוכיים בשלוש נקודות מוקד שלדעתנו הם חשובים.

נחמיה לבציון: יהיו יועצים ערביים, דוברי ערבית שמכירים את האוכלוסייה: 1.

נחמיה לבציון: במשרדי הקבלה.

נחמיה לבציון: 2.

נחמיה לבציון: במכינות הקדם-אקדמיות.

נחמיה לבציון: 3.

נחמיה לבציון: דיקנת הסטודנטים.

נחמיה לבציון: זה גם כתוב בהמלצות ואנחנו הולכים לממן את המשרות האלה אבל אנחנו בהחלט נשאל בשאלון, בניקוד, האם יש דברים כאלה.

נחמיה לבציון: הדברים אמורים גם בסדנאות תמיכה, בתוכניות רענון, בתוכניות לימודים.

נחמיה לבציון: לפי המלצת הוועדה שהכירה את המדיניות שלנו לתגמל במסגרת האיכות בשנה ובשנתיים הראשונות ניתן תקצוב עבור תשומות לפני שעוברים לתקצוב איכויות.

נחמיה לבציון: בהחלט כשנדון בהצעה שלנו ניקח את זה בחשבון.

נחמיה לבציון: הקבוצה הרביעית של נושאים אלה נושאים שאנחנו לא נוכל לתקצב מפני שאנחנו לא מתקצבים אותם גם באוכלוסיות אחרות ולזה יהיה צריך להשיג בקרנות, וצריך לפעול מהר להקמת קרנות לסיוע.

נחמיה לבציון: מדובר בשני נושאים: אחד, מלגות קיום.

נחמיה לבציון: אנחנו איננו נותנים לשום סקטור מלגות קיום להוציא במסגרת הסיוע.

נחמיה לבציון: יש לנו סטטיסטיקה שבסיוע לסטודנטים, מלגות הלוואות, הסטודנטים הערביים מקבלים מעבר לחלקם באוניברסיטאות.

נחמיה לבציון: אני חושב בצדק, זה בסדר ונמשיך לעשות את זה.

נחמיה לבציון: אבל מה שפרופסור מאג'ד ביקש, פעולה מיוחדת כדי לפצות על העובדה שמשרד הבטחון מממן מלגות קיום אנחנו לא נותנים ולא נוכל לתת את ה כי זה לא בקטגוריות שאנחנו נותנים.

נחמיה לבציון: אנחנו חושבים שצריכים ליצור יוזמה ציבורית של הקמת קרנות פילנתרופיות.

נחמיה לבציון: יש קרנות של "קרן אברהם" וכל מיני דברים.

עזמי בשארה: מה סדר גודל שמשרד הבטחון נותן?

פלטי סתוי: אלף שקל לחודש.

עזמי בשארה: כמה סך הכל תלמידים מקבלים מלגה?

פלטי סתוי: כ- 5,000.

פלטי סתוי: לא כל חייל משוחרר.

פלטי סתוי: זה על פי קריטריונים של משרד הבטחון.

עזמי בשארה: זה חמישה מיליון שקל בחודש.

פלטי סתוי: בערך חמישים מיליון שקל לשנה.

נחמיה לבציון: עוד דבר הוזכר בדוח: כשעשינו פעולה דומה של עידוד, וכמה מההמלצות לקוחות מהדוגמה שעשינו בערי הפיתוח בדרום, "קרן רש"י, שהיא קרן פילנתרופית, מימנה את דמי הרישום של הסטודנטים כדי שלא יתלבטו.

נחמיה לבציון: אנחנו לא יכולים לעשות את זה ולכן צריך גם לזה משהו דמוי קרן רש"י, אולי "קרן חדשה לישראל" או גוף אחר, קרן שתהיה מוכנה להעמיד למטרה תמיכה באוכלוסייה הערבית שהם יתנו את המלגות האלה.

נחמיה לבציון: זה שני דברים מתוך ההמלצות של הוועדה שאנחנו לא נוכל לממן.

נחמיה לבציון: כשפרופסור מאג'ד הזכיר לי קרן שבאה אתו בדברים שרצתה להשתתף אמרתי להם עדיף שלא יעזרו לנו במרכזי למידה ותמיכה, שאת זה אנחנו מוכנים לממן, ושילכו לקרנות שאנחנו לא יכולים לממן.

נחמיה לבציון: אנחנו מדרגים עכשיו את הפעילות הזאת על פני כמה שנים.

נחמיה לבציון: המימוש של ההמלצות האלה יתחיל בסכומים יותר קטנים ויגדל עד ה- steady state.

נחמיה לבציון: למשל, כל השאלה של מימון הפריסה לארבע שנים יהיה רק בשנה הרביעית.

עזמי בשארה: הפריסה לארבע שנים כוללת קדם-אקדמית?

נחמיה לבציון: לא.

עזמי בשארה: רק על ה- BA.

נחמיה לבציון: קדם אקדמית היא שנה לחוד.

נחמיה לבציון: יכול להיות שמי שיעשה את הקדם-אקדמי לא יצטרך את ה- 4 שנים.

נחמיה לבציון: ארבע שנים זה האופציה של התלמיד, הוא בוחר.

נחמיה לבציון: בשנה הראשונה הוא צריך לקחת את קורסי העשרה שהוועדה ממליצה.

נחמיה לבציון: אם הוא לוקח את קורסי העשרה ולכן הוא הקדיש 20 או 30% מזמנו בשנה הראשונה כדי להתחזק זה במקום המכינה הקדם-אקדמית.

מוחמד ברכה: סביר להניח שמי שלומד במכינה הקדם אקדמאית לא יצטרך ארבע שנים.

נחמיה לבציון: גם אני מניח כך ולכן אני חושב שאחד מהתפקידים של המידע והתמיכה יהיה לעודד יותר אנשים שנמצאים על הסף, מתלבטים קצת אם ללכת לקדם-אקדמית, להתבסס ולרוץ אחר כך יפה את שלוש השנים.

נחמיה לבציון: בכל אופן אנחנו מתקצבים את זה אבל ברור שהעלות לנושא הזה תהיה רק בשנה הרביעית.

נחמיה לבציון: שלוש שנים הם ישלמו ואז אם אושרה להם שנה רביעית השנה הזאת ות"ת תפצה את האוניברסיטאות על אותו חלק בשנה הרביעית שצריך לשלם.

נחמיה לבציון: למשל גם מרכזי המדע והתמיכה יקח שנה-שנתיים עד שהם יכנסו לפעילות מלאה.

אמאל זייאדה: יש מידע איפה נמצאים מרכזי המידע?

נחמיה לבציון: אנחנו צריכים מפעיל.

נחמיה לבציון: בדרום "קרן רש"י" היו הפרויקטור שלנו.

נחמיה לבציון: יש הצעה שהמרכז הרב-תחומי של חיפה יקבל על עצמו להיות הפרויקטור של הנושא הזה.

נחמיה לבציון: כלומר, אנחנו נעמוד מולו, אנחנו נתקצב אותו והוא יפעיל את מרכזי המידע.

אמאל זייאדה: זה לא מכרז פתוח או משהו?

אמאל זייאדה: זה לא מכרז חיצוני.

קריאה: לא, זה בתוך האקדמיה, בתוך האוניברסיטה.

נחמיה לבציון: אם יהיה מישהו שיבקש להיות פרויקטור ויוכיח שיש לו הכישורים המתאימים אנחנו נבחן את זה.

נחמיה לבציון: רק תמיד המימון חייב לעבור דרך מוסד אקדמי כי אנחנו לפי החוק לא מעבירים כספים אלא המוסדות האקדמים.

נחמיה לבציון: למשל כאשר הדרום מפעיל את זה התקצוב שלנו עובר דרך 'מכללת ספיר' והיא זו שנותנת את הכספים לפי דיווחים מהדרום.

רג'א זעאתרה: מה היעילות של העניין הזה?

רג'א זעאתרה: עשיתם בדיקה?

קריאה: זה כולל גם האוכלוסייה הבדואית?

נחמיה לבציון: כן, זה כולל גם את האוכלוסייה הבדואית.

נחמיה לבציון: ברגע שיאושר התקציב (עניין של שבועיים-שלושה) אנחנו נקים ועדת היגוי, שתהיה ועדת המעקב, והיא זו שתהיה מופקדת על ביצוע ההמלצות עם הגיבוי התקציבי שיעמוד לרשות הפרויקט.

רג'א זעאתרה: לא יתוקצבו מתקציב המל"ג רק מלגות קיום, או שיש עוד?

נחמיה לבציון: כן.

נחמיה לבציון: זה הדבר היחידי.

נחמיה לבציון: מלגות קיום ומימון הרישום.

זבולון אורלב: תודה רבה לפרופסור לבציון אם כי לא הבנתי עד תומם את לוח הזמנים ואת הסכומים.

נחמיה לבציון: לוח הזמנים הוא עניין של שבועיים- שלושה.

נחמיה לבציון: אנחנו עוסקים עכשיו בהכנת תקציב תשס"ג, זה עבודה מאוד קשה בתנאים הקיימים.

נחמיה לבציון: בתוך מסגרת התקציב שנגיש לאישור ות"ת יופיע סעיף שידבר על ביצוע ההמלצות לקידום ההשכלה הגבוהה.

זבולון אורלב: באיזה סכומים מדובר?

נחמיה לבציון: הסכומים יענו על הצרכים.

עזמי בשארה: מה הערכה לגבי הסכומים שצריך בכלל?

נחמיה לבציון: לא יהיה פער בין הסכום שצריך לבין הסכום שיינתן.

נחמיה לבציון: זה ינוע בשנה הראשונה בין שלושה לחמשה מיליון ש"ח ויגיע ב- steady state בין 8 ל- 11 מיליון מפני שיהיו כמה דברים שירדו.

נחמיה לבציון: למשל אם בשנים הראשונות ניתן תשומות, אחר כך לא.

נחמיה לבציון: זה לא כולל את כל המענקים שמוסדות יקבלו בגין איכות.

נחמיה לבציון: כלומר, אם הם יקבלו ניקוד גבוה בגין איכות זה חלק מתקציב שבכלל לא נוגע.

נחמיה לבציון: אתם יכולים לחשוב שיהיו כמה מיליונים נוספים שיהיו בתקציבים הכלליים של ות"ת שהאוניברסיטאות יתוגמלו.

מוחמד ברכה: אני לא ארחיב מעבר לדברים שנשמעו.

מוחמד ברכה: ברצוני לומר שהדוח של ועדת פרופסור אל חאדג' לקידום ההשכלה הגבוהה בקרב האוכלוסייה הערבית יכול להוות מוקד של התייחסות אסטרטגית לכל הנושא הזה.

מוחמד ברכה: אני יכול גם לציין את הדברים של פרופסור נחמיה לבציון שניסה בהצלחה לא מעטה לתרגם את ההמלצות לשפת המעשה, או יותר נכון לכוונות של מעשה.

מוחמד ברכה: אני חושב שהיום אנחנו לא במעמד שנדון על המלצה כזו או אחרת, אני מציע שהוועדה תתייחס להמלצות כמקשה אחת ולרשום בפניה את הדברים של פרופסור לבציון.

מוחמד ברכה: אני חושב שבנוסף לועדת ההיגוי ומעקב שציין בסוף דבריו פרופסור לבציון ועדת החינוך והתרבות צריכה לקבוע מנגנון של מעקב אחרי הביצוע.

מוחמד ברכה: אני מציע שהמעקב הזה יהיה מידי ששה חודשים, לראות איך הדברים מתקדמים, באיזה תחומים, איפה נתקעים, איפה צריך לדחוף במקומות שונים גם בממלכתיות וגם באקדמיה על מנת שההמלצות האלה יבואו לידי ביטוי במעשה.

מוחמד ברכה: כפי שאמרנו בהתחלה רצוי שזה לא יהיה עוד דוח שיונח על המדף.

מוחמד ברכה: אני מציע בהקשר הזה לציין את הדברים האלה וללכת לכיוון מעקב אחרי הביצוע.

מוחמד ברכה: לצד זה אני חושב שהטיפול בכל מה שקשור למכללה האקדמית היה לקוי.

מוחמד ברכה: ההתייחסות לא הייתה כפי שצריך.

מוחמד ברכה: אם אנחנו מדברים על קידום ההשכלה הגבוהה זה לא רק קידום ההשכלה רק במסגרת המשאבים הקיימים, במסגרת הנתונים הקיימים.

מוחמד ברכה: אם לא מייצרים משאבים חדשים שמקדמים השכלה באופן משמעותי ובאופן רחב אנחנו נדשדש בתחום 8.1 ואז נגיע ל- 9.1.

מוחמד ברכה: צריך משהו מאוד דרסטי, מאוד משמעותי שגם מתיישב עם ההגיון.

מוחמד ברכה: מה גם שבכל מה שקשור למכללה אקדמית יש החלטה, החלטה שצריך לצבע.

מוחמד ברכה: אני יודע על זה מכל מיני פרסומים.

מוחמד ברכה: אני יודע שפרופסור אלחאג' עקב אחרי זה במועצה להשכלה גבוהה.

מוחמד ברכה: אני יודע שראש עיריית נצרת מנסה כבר חודשים להיפגש עם שרת החינוך.

מוחמד ברכה: במכתב האחרון שהוא קיבל ממנה היא כתבה שמבחינת עומס היא לא מוצאת זמן להיפגש אתו אפילו.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה סוג של התייחסות שלא מתקבל על הדעת.

מוחמד ברכה: אני יודע שהנושא של המכללה האקדמית הונח על סדר יומה של המועצה להשכלה גבוהה וזה הורד בהוראת היושבת ראש, השרה במקרה הזה.

מוחמד ברכה: אני חושב שועדת החינוך והתרבות כשהיא נדרשת לנושא של ההשכלה הגבוהה בקרב האוכלוסייה הערבית היא לא יכולה להגיד שזה עוד נושא.

מוחמד ברכה: אני מבין את עמדתו של היושב ראש שהוא רוצה דיון מעמיק לסוגיה הזו.

זבולון אורלב: לא מעמיק.

זבולון אורלב: אני מוכן לקרוא לדיון בזה.

זבולון אורלב: אני לא רוצה לקרוא לשרת החינוך להקים מכללה שאני לא דנתי בה ואני באמת לא מכיר את הנושא.

מוחמד ברכה: אני חושב שהדיון בנושא הזה מאוד חשוב וטוב שייעשה.

זבולון אורלב: אני מסכים.

מוחמד ברכה: אבל הדיון ייעשה על רקע העובדה שיש החלטה להקים מכללה ולא אם להקים מכללה.

מוחמד ברכה: היא רוצה להחזיר את הדיון לשאלה של 'האם'.

עזמי בשארה: זו הייתה החלטה של השר שריד.

נחמיה לבציון: לא, לא.

נחמיה לבציון: הייתה החלטה של המל"ג.

נחמיה לבציון: החלטה להקים מכללה היא של המל"ג.

מאג'ד אלחאג': ההחלטה היא של המל"ג ואפילו נתקבלה אחרי ששריד סיים את תפקידו.

נחמיה לבציון: עם כל הכבוד לכל השרים, אני רוצה שיהיה מדויק.

נחמיה לבציון: עבדנו על המכללה הערבית הרבה זמן, זה היה במסגרת התוכנית הרב-שנתית.

נחמיה לבציון: בחמש שנים ות"ת הניחה על השולחן של מל"ג ביולי 2000, וכאשר מל"ג דנה בזה היא סיכמה בישיבתה בנובמבר 2000 כשהיא קיבלה שורות של החלטות שבהם היא אימצה חלקים נכבדים מהתוכנית הרב-שנתית בוועדה לתכנון ותקצוב שהופכות מעכשיו מדיניות של המועצה.

נחמיה לבציון: כפי שמזכיר המועצה הזכיר, המועצה מחליטה על הקמת מכללה.

נחמיה לבציון: היא לא נכנסה לשאלה איפה ומה אלא אמרה כאשר תוגש בקשה נשוב ונדון.

נחמיה לבציון: אנחנו כמי שעושה את עבודת המטה למועצה היה לנו שיחות ארוכות עם ועדת המעקב, היו לנו הרבה שיחות משולשות מאג'ד, רמז ואנוכי שבה גיבשנו סיכומנו כל מיני דברים.

נחמיה לבציון: את הדברים האלה הגשתי למועצה לדיון כמעט ראשוני.

נחמיה לבציון: הדיון היה צריך לתת לנו אור ירוק להיכנס לפעולה ממשית.

נחמיה לבציון: בלי האור הירוק לא רצינו להתחיל את זה.

נחמיה לבציון: אפילו איתרנו מקום כדי שנדע על מה אנחנו מדברים.

מוחמד ברכה: אני חושב שהעניין הזה צריך לעבור לסדר היום של הוועדה, גם היום וגם לעתיד.

מוחמד ברכה: אני בהחלט מסכים עם יושב ראש הוועדה שזה מצריך דיון מיוחד איפה זה עומד ולמה זה תקוע וכולי.

מוחמד ברכה: הסוגיה השלישית שאני מציע שנתייחס אליה היא סוגיית מעמדם של הסטודנטים הערביים וועדי הנבחרים בסוגיית קידום ההשכלה הגבוהה.

מוחמד ברכה: אני חושב שיש פה התייחסות לעצם העובדה שיושב ראש התאחדות הסטודנטים היה חבר בוועדה.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה דבר ראוי לציון וראוי להערכה.

מוחמד ברכה: אני חושב שבמהלך הביצוע ובמהלך המעקב אחרי הביצוע יש מקום לשתף את הנציגים של הסטודנטים הערבים.

מוחמד ברכה: בכל מה שנוגע למכללה היו דיונים מאוד אינטנסיביים עם ועדת המעקב.

מוחמד ברכה: גם במהלך הביצוע הזה, במידה ויש צורך (ואני חושב שיש צורך) שהקהילה ונציגיה יהיו מעורבים בתהליך היישום.

מוחמד ברכה: אני חושב שצריך למצוא את המנגנון לעשות כן, גם עם הסטודנטים, גם עם נציגי האוכלוסייה הערבית במוסדותיהם הנבחרים גם ברמה הממלכתית וגם ברמה האקדמית.

מוחמד ברכה: אני מתבסס בעצם על ההנחה שאנחנו מקבלים את המלצות ועדת אלחא'ג כלשונה, כפי שהיא, ואנחנו צריכים לתת לעצמנו את המבחן ואת האתגר איך אנחנו עוקבים אחרי הביצוע כשיש את כל הסימנים ואת כל התשתית שזה הולך להתבצע על פי דבריו של יושב ראש הוועדה לתכנון ותקצוב.

פייסל עזאיזה: אני רוצה להעיר מספר הערות.

פייסל עזאיזה: קודם כל כחבר שהיה בוועדה בראשותו של פרופסור מאג'ד אלחאג' אני רוצה לברך על ההמלצות, באמת הן המלצות מציאותיות ואפשר להוביל אותן לביצוע.

פייסל עזאיזה: אני מסכים אתך שועדות יש בהם צדדים חיוביים אבל יש בהם הרבה צדדים שליליים.

פייסל עזאיזה: אני רוצה כאן לחדד את העניין: ברגע שמוקמת ועדה ויש המלצות ישר יש הרבה ציפיות.

פייסל עזאיזה: אני מתהלך בתוך עמי ורואה איזה ציפיות גבוהות יש לאור ההמלצות האלה ואני רואה שכשמגיעים לשלב של החלטה ספציפית של כסף צבוע אז רואים שמתחילים להיות הגמגומים במערכות השונות.

פייסל עזאיזה: זה שמברכים על ההמלצות ומאמצים את ההמלצות.

נחמיה לבציון: איזה גמגומים?

פייסל עזאיזה: תגיד לנו ספציפי האם יהיה כסף צבוע בשנה מסוימת ואי אפשר לתת תשובה.

זבולון אורלב: הוא נתן תשובה ואמר בתקציב שנת הלימודים תשס"ג יהיה תקציב צבוע ליישום המלצות הדוח שיעמוד על היקף של בין 3 ל- 5 מיליון שקלים ובשנה הרביעית התקציב יעמוד בין 8 ל- 11 מיליון.

פייסל עזאיזה: אני מברך על כך שיהיה כסף צבוע.

פייסל עזאיזה: לבוא ולהגיד שספציפית לסדרת ההמלצות 1, 2 ו- 3 הולך להיות תקציב כך וכך, להמלצת הקמת מכללה הולך להיות תקציב כך וכך כי אני יושב במל"ג היום ומעולם לא ראיתי תקציב של המל"ג.

פייסל עזאיזה: אני מדבר כחבר חדש, והיום בפעם הראשונה חברי המל"ג יראו את התקציב (כשמדובר על תקציב 2002, לא 2003) יהיו שותפים, ילמדו אותו.

נחמיה לבציון: המל"ג לא מאשרת תקציבים.

פייסל עזאיזה: לא לאשר, לפחות לדעת, להבין תקציבים, לראות איפה אפשר להצביע על נתחים בתקציב לאוכלוסייה הזאת.

פייסל עזאיזה: אני אומר לא ללכת על ציפיות גדולות כדי לא להגיע לאכזבות.

פייסל עזאיזה: זה כמו התוכנית של 4 מיליארד שקל.

פייסל עזאיזה: הייתי כבר בועדות מקצועיות שבהן מקבלים המלצות נהדרות בתיאוריה, כיווני פעולה.

פייסל עזאיזה: העוגה הלאומית היא אותה עוגה לאומית.

פייסל עזאיזה: ברגע שאתה רוצה לעשות תיקון הפליה אתה צריך לקחת מאיזשהו מקום ולתת לאיזשהו מקום.

פייסל עזאיזה: זה לא שמסתובבים לנו תקציבים חופשיים במסגרת הקיצוצים החודשיים.

נחמיה לבציון: זה בדיוק מה שאמרתי שלכן אני מגיש מסגרת תקציב כי אני צריך לפנות תקציב לצורך זה.

פייסל עזאיזה: אני מקדים את המאוחר כי כל הזמן אנחנו נכווים בנושא הזה.

זבולון אורלב: בתקציב של 5.5 מיליארד זה לא כל כך בעיה להקצות בין 3 ל- 11 מיליון.

פייסל עזאיזה: אני מבין שיש לך כוונות טובות.

פייסל עזאיזה: אבל אנחנו חווינו את זה שבכל תקציב המדינה אמרו אי אפשר למצוא את המיליארד שקל בשנה.

זבולון אורלב: מיליארד זה קשה מאוד.

פייסל עזאיזה: אני פשוט מעיר את ההערה הזאת כדי שנהיה עם "יד על הדופק" בנושא הזה.

פייסל עזאיזה: ברגע שמגיע הביצוע שם אנחנו נתקלים בבעיות.

פייסל עזאיזה: לפעמים גם הרי כשדוח יוצא כל אחד מתחיל לפרש אותו אחרת.

פייסל עזאיזה: היום במוסדות להשכלה גבוהה אומרים אם הסטודנטים הערבים מתקשים בואו נחלק את הלימודים שלהם על יותר שנים.

פייסל עזאיזה: אז הרי נקודת הזינוק הכלכלית קשה.

פייסל עזאיזה: בקושי מוצאים הסטודנטים מימון לשלוש שנים של תשלום.

פייסל עזאיזה: ברגע שהאוניברסיטאות יתחילו לפרס את השנה הראשונה - השנה הקשה - לשנתיים אז כבר בתוך האוניברסיטאות הגדילו את התשלום לארבע שנים.

פייסל עזאיזה: אני מזהיר מהנקודה הזאת שלא יפרשו את זה נכון שהסטודנט הערבי ישלם ארבע שנות לימוד ולא שלוש שנים.

פייסל עזאיזה: נקודה אחרונה לגבי הפיילוט: הדוח מצביע על אותם הסטודנטים שעברו את הליווי מבחינת ההישגים כשיש 15 נקודות יותר.

קריאה: מה זה 15 נקודות, אחוזים?

פייסל עזאיזה: בממוצע סטודנט שנה א', במקום 70 - 85.

פייסל עזאיזה: זה דבר מבורך שצריך אולי לחזק ולאפשר יותר "פיילוטים" בשנה הקרובה, כמובן מבוקרים ברוח ההמלצות של הדוח.

פייסל עזאיזה: זה יתן לנו לפחות איזושהי אינדקיציה לבניית מודל חיובי של ליווי אותם סטודנטים.

פייסל עזאיזה: בקשר למכללה אני רוצה להעיר כמה דברים.

פייסל עזאיזה: קודם כל בתוך המל"ג אישרנו את מכללת בקע-אל-גרבייה כמכללה לכל דבר, שמתווספת לשתי המכללות האקדמאיות.

פייסל עזאיזה: זה אושר בחודש האחרון.

פייסל עזאיזה: הוחלט על הקמת מכללה ערבית באחד היישובים הערביים, לא דובר ספציפית על מקום מסוים.

פייסל עזאיזה: אישית עדיין לא קיבלתי שום מסמך עם הצעות מפורטות משום מקור.

עסאם מח'ול: אני רוצה להצטרף לברכות לוועדה ולעומד בראשה, להמלצות, ולקרוא לועדת החינוך לדאוג שההמלצות האלה יבוצעו.

עסאם מח'ול: אני רוצה להזכיר ששלושת חברי הכנסת, מר בשארה, ברכה ואנוכי היינו פחות או יותר בין אלה שעצבו את תנועת הסטודנטים הערביים.

עסאם מח'ול: אני מציין את זה מכיוון שביוני 1979 הכרזנו על השביתה הראשונה של הסטודנטים הערבים באוניברסיטאות על הנושאים שנוגעים בחיי היום-יום, קליטת סטודנטים, מעונות, מלגות, כל השאלות הלא פוליטיות, המדיניות של החינוך הגבוה לגבי האוכלוסייה הערבית או מקומם של הסטודנטים הערבים בחינוך הגבוה בישראל.

עסאם מח'ול: כמעט כל הנושאים שנפתחו אז היום מקבלים תשובה.

עסאם מח'ול: זה לקח כל כך הרבה שנים עד שקמה ועדה, ראתה את הבעיה בהקשר הנכון שלה והציעה פתרונות.

עסאם מח'ול: אני לא חושב שאלה הפתרונות הסופיים; אני לא חושב שאלה הפתרונות היחידיים, אני חושב שזאת תחילת הדרך אבל צריך לקחת את זה כנקודת זינוק וכסימן דרך.

נחמיה לבציון: הפתרון שלהם שהם מעשיים.

עסאם מח'ול: אנחנו התחלנו בלי שום תקציב, מכרנו בקבוקים ריקים כדי לממן תלמידי תיכון שיבואו לאוניברסיטת חיפה או אוניברסיטה אחרת כדי לקבל הדרכה ולשמוע במה מדובר, לשבור את הניכור הזה שאתה מדבר עליו.

עסאם מח'ול: אני חושב שיש חשיבות למה שאנחנו עושים היום, לזה שהוועדה קמה והמליצה את ההמלצות שלה אבל זה לא מספיק.

עסאם מח'ול: אני מציע לועדת החינוך, מר אורלב, שתיקח על עצמה להכניס בחקיקה כמה מהיסודות של ההמלצות האלה.

עסאם מח'ול: אני הגשתי בשנה האחרונה שמנסה להסדיר את החינוך הגבוה בחוק הישראלי לא מנקודת ראות של המל"ג אלא מנקודת מעמדו של הסטודנט.

עסאם מח'ול: אני בהחלט מסכים עם חברת הכנסת נאות שזה לא בדיוק הדבר המקובל ביותר לדבר על גישור פערים ועל קבוצות זכאיות קידום, אני רוצה שוויוניות, בסיס שוויוני בכל עניין באוניברסיטאות, שתהיה אפשרות לכל סטודנט להיות באוניברסיטה, לעמוד באתגר של לימודים גבוהים ולתת לו את ההזדמנות לגמור אותם.

עסאם מח'ול: זה לא צריך להיות קשור במצב הסוציו-אקונומי שלו, בתרבות שלו וכולי.

עסאם מח'ול: לכן הייתי מציע להתייחס להצעת החוק הזאת שנמצאת על שולחן הוועדה.

עסאם מח'ול: תנסו לחשוב אם יש לכם המלצות, מה אתם יכולים לקבל, מה אתם לא יכולים לקבל ומה אתם מציעים לקבע בחוק.

עסאם מח'ול: חשוב שוועדת החינוך תוביל הצעת חוק כזו שתקבע את האפשרויות, את הזכויות וההזדמנויות של הסטודנטים.

עסאם מח'ול: אני חושב שזה פתרון מעשי, זה צעד אחד קדימה.

עזמי בשארה: אני רוצה לברך את הוועדה על העבודה והגישה המקצועית.

עזמי בשארה: אני חושב שהייתה תרומה מיוחדת מפרופסור מאג'ד אלחאג' בגלל שהוא בא מהשטח האקדמי.

עזמי בשארה: הוא גם חקר את הנושא.

עזמי בשארה: אני חושב שאלה המלצות שצריך לקחת כמקשה אחת.

עזמי בשארה: יש לנו מזל שיש לנו אדם כמו פרופסור לבציון שאני מכיר טוב מאוד.

עזמי בשארה: אני מקווה שהוא יקח את הדבר הזה כמו שהוא לקח דברים אחרים ברצינות.

עזמי בשארה: אני חושב שלא מדובר בהרבה כסף.

עזמי בשארה: אני חושב שהוועדה הייתה אפילו צנועה בהמלצות שלה מבחינת מה צריך לעשות.

עזמי בשארה: אני ידעתי שהמכללה בבקע-אל-גרבייה הוכרה ואני תוהה עכשיו אם מה שהם עשו לא היה מה שצריך לעשות: קודם כל להקים ואחר כך לחפש הכרה.

נחמיה לבציון: אבל הם היו מוכרים כמוסד להכשרת מורים לא אקדמיים.

עזמי בשארה: קודם כל הקימו ואחר כך התחילו לחפש הכרה.

עזמי בשארה: לדעתי צריך לעבוד כך, העובדות קיימות בשטח ואחר כך להילחם על הכרה כמו מוסדות אחרים.

עזמי בשארה: המכללה בנצרת קיבלה הכרה באותה הדרך, כנראה שזו הדרך.

עזמי בשארה: אגב, דובר בהתחלה באוניברסיטה, אחר כך זה הפך למכללה.

זבולון אורלב: בכנסים של המערכת להשכלה גבוהה תמיד אוהבים לקרוא מכתבים איך המל"ג התנגד להקים את אוניברסיטת תל אביב, להקים את אוניברסיטת חיפה.

זבולון אורלב: ההיסטוריה חוזרת על עצמה.

עזמי בשארה: חסר לי דבר אחד בהמלצות הוועדה ואני חושב שחברי הוועדה שנמצאים אתנו כאן יקחו את זה לתשומת לבם.

עזמי בשארה: בוודאי שיש את הרקע הארוך מאוד בהפליה בחינוך הערבי וקשר הקפיצה הנמוך יותר.

עזמי בשארה: נקודת הזינוק מפגרת לגמרי ולכן אי אפשר לדבר על קריטריונים שוויוניים.

עזמי בשארה: אם אתה רוצה שוויון הקריטריונים לא יכולים להיות שווים בכלל.

עזמי בשארה: בשלב הזה צריך לתת תיקון להפליה הקודמת שהייתה, וזה נקרא הפליה מתקנת.

עזמי בשארה: אי אפשר לקחת קריטריונים שווים עכשיו במלגות או בקליטה לאוניברסיטאות.

עזמי בשארה: צריך לגשר על הפער ואחר כך להתחיל לדרוש קריטריונים שווים.

עזמי בשארה: הדבר השני שחסר זה התעסקות ממשית בעניין של אפשרויות התעסוקה.

עזמי בשארה: יש קשר אדיר בין המוטיבציה לבין אפשרויות התעסוקה.

עזמי בשארה: אם הייתה אותה גישה כמו היום, כמו "מעו"ף", אני מכיר לפחות 100 שגמרו דוקטורט מדעי הטבע באוניברסיטה העברית ועכשיו נסעו לארצות הברית.

עזמי בשארה: הם היו רוצים להיות כאן, הם לא רוצים להיות שם.

עזמי בשארה: דבר שלישי שמאוד חשוב, והוכח שזה אפשרי, זה לסגל את האוניברסיטאות לדרישות שקיימות בחברה הערבית.

עזמי בשארה: למה אני מתכוון?

עזמי בשארה: עכשיו ישנה דרישה רחבה מאוד במגזר הערבי, גם בגלל סיבות חברתיות וגם בגלל סיבות מסורת של נישואי קרובים, להכשרת תקשורת, מומחים לקלינאי תקשורת.

עזמי בשארה: האחוז הוא הפוך: כמה שהדרישה יותר גבוהה ההיצע יותר נמוך.

עזמי בשארה: אפשר לעשות ליברליזציה של תנאי קבלה של קלינאי תקשורת באוניברסיטאות אם הם ערבים.

עזמי בשארה: למה לא? מה זה, פיזיקה גרעינית?

עזמי בשארה: מקבלים את ה- 20 הראשונים ושבין ה- 20 הראשונים יוסיפו עוד 5 ערבים.

נחמיה לבציון: תהיה הדרישה מהגוף האחראי, משרד החינוך, משרד הבריאות, אנחנו נדאג לזה.

עזמי בשארה: בשנה אחת הלכתי לנשיא אוניברסיטת תל אביב ובאמת באותה שנה קלטו עוד שבעה ולא קרה כלום.

עזמי בשארה: הרי זה לא מדע מדויק.

עזמי בשארה: אני מדבר עכשיו על המלצה גורפת כזאת.

עזמי בשארה: אני מדבר על כך שבכלל תהיה מדיניות כזאת, להסתכל על צורכי החברה.

עזמי בשארה: אנחנו צריכים בוגרים בכל מיני בוגרים שאנחנו מתקשים בגלל תנאי קבלה מסוימים לא בגללי שתנאי הקבלה האלה הם מקודשים אלא שבגלל שלאוניברסיטאות יש 100 מקומות אז היא לוקחת 100 ראשונים, אם היו לה 200 היו לוקחים 200 ראשונים, זה לא ציונים בספיכומטרי וכולי.

עזמי בשארה: אני יכול לתת לומר לך שטחים שהחברה הערבית משוועת לאקדמאים בתחומים האלה, ואין כי תנאי הקבלה זה 5 בשנה וכולי בנושים האלה.

עזמי בשארה: מצב הסטודנטים באוניברסיטה מנותק מצרכי החברה.

עזמי בשארה: על כל השאר אני מברך אתכם על העבודה הנפלאה.

נחמיה לבציון: מישהו צריך לעשות את הסקר הזה ולהגיד איפה חסרים ולהבטיח שהמשרדים יבטיחו תקנים בתחום הזה.

פייסל עזאיזה: רק הערה לגבי קלינאי תקשורת, יש אוניברסיטאות שעדיין מתנים את זה בגיל, זה לא הפסיכומטרי זה גיל 20.

ענת מאור: אני מכירה היטב את הדוח של פרופסור מאדג' אלחאג', שקראתי במלואו לפני כחודשיים.

ענת מאור: אני מצטרפת לכל הברכות על העבודה הנהדרת, כולל המחקרים הקודמים.

ענת מאור: אני מאמינה שזה בסיס לשינוי ולתרומה.

ענת מאור: אני רוצה לברך את פרופסור לבציון.

ענת מאור: העובדה שהוועדה הזאת לא הוקמה באופן אקדמי אלא היא חלק מפעילות ות"ת, כמו גם ועדות אחרות שהקימו כמו הפרוייקט של שמונה עיירי הפיתוח בדרום בעקבות דוח מבקר המדינה וכולי.

ענת מאור: זה באמת מדיניות של ות"ת ועל כך הרבה מאוד ברכות.

ענת מאור: אני רוצה לעבור מהברכות לשתי הערות שמאוד מדאיגות אותי לגבי יישום הדוח.

ענת מאור: אחד זה באמת העניין של ההמשכיות.

ענת מאור: לצערנו פרופסור לבציון אתה מסיים בפברואר 2003 שזה ממש מייד.

ענת מאור: אני מבינה שכבר מתחיל להסתמן היורש וכולי.

ענת מאור: ועכשיו ידידי ד"ר פייסל עזאזיה במל"ג.

ענת מאור: אני מאוד מוטרדת ממגמת ההמשכיות והמחויבות של יושב ראש ות"ת הבא בחמש אם לא בעשר השנים שהבאות.

ענת מאור: הייתי מבקשת ממך, פרופסור לבציון, לעשות ככל שניתן לעגן באופן הכי מחייב את המסקנות ואת ההחלטות ואת הנושא התקציבי, וכדאי שהוא יגבה כלפי מעלה (מ- 3-5 זה יהיה 5 ומ- 8-11 זה יהיה 11 מיליון) לקראת העתיד.

ענת מאור: הדבר השני זה בעיה של ות"ת כולה שמאיימת גם על היכולת ליישם את ההחלטות כי בעצם אין תוכנית חמש שנתית כי האוצר לא נותן את זה לוועדה לתכנון ותקצוב, מה שלא היה עשור שלם.

ענת מאור: יש קיצוץ בתקציבי ההשכלה הגבוהה והתקצובים האלה מטבע הדברים הולכים לפרוייקטים הללו הנוספים.

ענת מאור: לכן לדעתי החשש של ד"ר פייסל שההמלצות הנהדרות לא תיושמנה הוא חשש אמיתי וצריך לחשוב איך להיות שותפים למאבק כולו.

ענת מאור: אני רוצה להעיר ליושב ראש הוועדה, שאזכיר כאן לפרוטוקול אבל אחר כך אדבר אתו אישית: במסגרת השינוי מהחוק של ביטול הפסיכומטרי, ועשינו את זה לא בחקיקה אלא בהסכמה, מה שבאנו בדברים עם הגברת ורה ועם ההשכלה הגבוהה היה על מדיניות העדפה המתקנת באקדמיה.

ענת מאור: אני חושבת שקליטת סטודנטים ערבים צריכה להיות חלק ממדיניות העדפה מתקנת - שאגב, ההישגים הם דרמטיים לחיוב, כל שבוע-שבועיים מתבררים דברים חדשים באוניברסיטאות - של ועדת החינוך.

ענת מאור: באוניברסיטה העברית כבר הוחלט על חמשה אחוז, בתל אביב עושים פרוייקטים וחשוב שבתוך זה ייקלטו חלק מהמגזר הערבי כחלק כללי ולא רק בדוח בנפרד.

ענת מאור: ההערה הבאה זה לגבי הסגל.

ענת מאור: אני יודעת שבעניין הזה יש יותר מחלוקות עם אנשי ורה והאקדמיה.

ענת מאור: אני חושבת שחשוב מאוד קידום מרצים ערביים ומרצות נשים.

ענת מאור: תרומתם והשפעתם של המשכילים הערביים בדרגות הגבוהות לא פחות מהגדלת העוגה מלמטה.

ענת מאור: אנחנו כבר בשנת 2003 ולכן אני חושבת שצריך לקדם את הסגל עם כל ההמלצות שצריך להרחיב, לדעתי פה הן מתונות מדי.

ענת מאור: גם אנחנו הנשים עושות על זה מאבק.

ענת מאור: צריך לזכור שמדובר בבלימת החסמים של אלה שמצוינים ובגלל כל הנסיבות לא תופסים את העמדות הראויות בטופ הכי גבוה: כפרופסורים, כדוקטורים ובמחלקות היוקרתיות וכולי.

ענת מאור: ברצוני לדעת האם עשיתם פילוח כמה סטודנטיות נשים ערביות וכמה גברים?

עזמי בשארה: זה רוב סטודנטיות.

ענת מאור: גם בתואר השלישי?

עזמי בשארה: לא.

ענת מאור: הייתי מבקשת לקבל נתונים ומה צריך לעשות למען קידום הנשים הערביות באופן פרטני ומיוחד.

ענת מאור: אני מציעה לקיים דיון מיוחד באחת הישיבות על העניין הזה.

ענת מאור: הערה אחרונה: אין ספק שכל מקצה השיפורים בהשכלה הגבוהה הכרחי על מנת לתקן אי שוויון מהעבר.

ענת מאור: אבל כועדת חינוך אחת ההחלטות היא שאת האי-שוויון צריך לתקן מגיל 0 ועד גיל 18.

ענת מאור: כל הזמן לא נשכח שמה שלא נעשה בהשכלה הגבוהה זה לא במקום כל השקעת המשאבים לעשות מקסימום שוויון הזדמנויות בחינוך בכלל ולמגזר הערבי בתוכו, לעיירות הפיתוח ואחרים, בתוך מערכת החינוך.

רג'א זעאתרה: בנושא הנשים יש שאומרים שישראל מעודדת את הנשים הערביות ללמוד כי זה מפחית את שיעור היילודה.

ענת מאור: כזה דבר עוד לא שמעתי.

ענת מאור: אתה לא תתנגד עכשיו בגלל ללימודי נשים.

רג'א זעאתרה: כמובן שלא.

רג'א זעאתרה: מעיון מהיר ברשימת המוזמנים אני רואה שחלק גדול, גם ממשרדי הממשלה, לא נמצאים פה וזה ראוי לציון לגנאי.

רג'א זעאתרה: אם אני ועמיתי יכולים לעשות את הדרך מחיפה גם אנשי משרד החינוך והגופים האחרים היו יכולים לצעוד כמה בלוקים לפה.

רג'א זעאתרה: יש לי כמה הצעות ספציפיות.

רג'א זעאתרה: בעניין התעסוקה אני מציע שזה יהיה גם חלק מהמשך העבודה של הוועדה.

רג'א זעאתרה: יש מידע על המקצועות החסרים, יש גם כל מיני גופים שבהם אפשר להיעזר ודרכם לתאם את זה.

רג'א זעאתרה: אם אנחנו נשאיר את זה ליוזמה של המשרדים זה לא יגיע לשום מקום.

רג'א זעאתרה: לגבי מנגנון פיקוח אני חושב שצריך להיות נציגים של התאחדות הסטודנטים הערביים, ועדי הסטודנטים הערביים וגם נציגים של כל מיני ארגונים ועמותות שפועלים בעניין החינוך הגבוה.

נחמיה לבציון: אין בעיה.

נחמיה לבציון: אם מישהו רוצה להמליץ על אישיות מתאימה הוא ימונה.

נחמיה לבציון: רציתי זמן של שבועיים-שלושה וברגע שיהיה תקציב יהיה טעם להתחיל.

נחמיה לבציון: אין טעם שהוועדה תפעל לפני שיש לה תקציב.

אמאל זייאדה: זה עניין של תהליך לאשר את התקציב, זה לא משהו שאושר.

אמאל זייאדה: לא מדובר במשהו שמובטח כאן.

נחמיה לבציון: אבל זה מאושר על ידי ועדה שאני יושב בראשה, זה לא ועדה של משרד האוצר.

זבולון אורלב: תיאורטית את צודקת.

זבולון אורלב: יש ועדה של שבעה אנשים ויכול להיות שיהיה רוב.

אמאל זייאדה: אנחנו לא יכולים לצאת מכאן אופטימיים.

זבולון אורלב: את יכולה לצאת אופטימית אבל לא בוודאות של מאה אחוזים.

רג'א זעאתרה: אני רציתי לדעת לפחות את סכומי התמיכה.

נחמיה לבציון: אני לא אכנס לזה עכשיו.

רג'א זעאתרה: אני לא מדבר על סכומים, אני מדבר למשל על מרכזי תמיכה.

רג'א זעאתרה: בכמה מדובר?

רג'א זעאתרה: 20, 30, 40?

נחמיה לבציון: מי שיהיה הפרויקטור יגיש הצעה.

נחמיה לבציון: ברגע זה יש הצעה של המרכז הרב-תרבותי, דווקא מהם קיבלנו הצעת תקציב ראשונה.

אמאל זייאדה: אני מהעמותה להכוון לימודי ואנחנו מתעסקים בכל העניין הזה של עידוד ההשכלה הגבוהה בקרב האוכלוסייה הערבית.

אמאל זייאדה: אני רוצה להמשיך את העניין הזה שהדוח מאוד מבורך, הוא פשוט ריכז את כל הבעיות.

אמאל זייאדה: אני רוצה להוסיף את העניין החשוב הזה של להעביר את הדיון לדיון ציבורי, או במקביל לדיון ציבורי.

אמאל זייאדה: לא יכול להיות שבכל השנים האלה שאני מכירה את הנושא לא עלתה יוזמה ליום עיון בכל הנושא של השכלה גבוהה בקרב האוכלוסיה הערבית.

אמאל זייאדה: עם כל הכבוד לוועדות, אי אפשר להתעלם מלשמוע מה יש לאחרים להגיד בנושא, או מה יש להעמיק יותר בנושא.

אמאל זייאדה: הגיע הזמן שמל"ג ישנו את הגישה שלהם וישמעו מה שיש לאחרים לומר ויכנסו יותר לעומק בדיון.

אמאל זייאדה: לא יכול להיות שנגיע לדיון כזה, ודווקא כאן היינו צריכים לקבל יותר פרטים לגבי תקציב, לגבי הנתונים האמיתיים, נציגים אחרים היו צריכים להיות כאן ולא היו כאן, זה הופך את זה לעוד דיון מהפה לחוץ.

אמאל זייאדה: אגב, זה בין הדיונים היחידים שנעשו בנושא הזה במסגרת הוועדה הזאת.

אמאל זייאדה: בהחלט יש מקום שמל"ג או הוועדה יזמו לארגן יום עיון בנושא הזה.

מאג'ד אלחאג': קודם כל אני מודה לכולם על ההערות והברכות.

מאג'ד אלחאג': אני רוצה להשיב לד"ר עזאיזה לגבי ועדות.

מאג'ד אלחאג': אתה יודע טוב מאוד את העמדה שלי לגבי ועדות, מעולם לא הסכמתי להיות יושב ראש או חבר בוועדה פורמלית כלשהי כיוון שבהרבה מקרים ועדות נלחמות על מנת לפתור נושא מסוים.

מאג'ד אלחאג': במקרה הזה הוועדה קמה אחרי שהגשתי נייר עמדה למל"ג שאושר פה אחד.

מאג'ד אלחאג': אז נתבקשנו לגבש המלצות ספציפיות לגבי כל התחום עצמו.

מאג'ד אלחאג': אני רואה בהמלצות האלה חשיבות גדולה מאוד.

מאג'ד אלחאג': קודם כל זה ראיה אסטרטגית שפעם ראשונה אנחנו שמים על השולחן של המל"ג וגם כלי מאבק ציבורי.

מאג'ד אלחאג': אין לי ספק, אני מסכים עם כולם פה, יש לי ספיקות אם אחרי שיתחלף פרופסור לבציון אם הדברים יתקדמו או לא.

מאג'ד אלחאג': אני רק רוצה לומר שחלק גדול מהעדות שלי וההסכמה שלי להיות יושב ראש הוועדה כאשר ראיתי שפרופסור לבציון כשמתחייב לדבר מסוים, מקיימו, וכן לגבי תיקון הפערים האחרים וקידום האוכלוסיות וכולי.

מאג'ד אלחאג': עכשיו זה התפקיד שלכם במל"ג, אתה לא מישהו מבחוץ, תעלה את הנושא הזה שם ותדפוק על השולחן על מנת שהנושאים האלה לא יתמזמזו בין הכיסאות.

מאג'ד אלחאג': אין ספק שכל מי שחשוב לו קידום הנושא החברתי מוזמן לתת כתף לנושא הזה ולהעלות את זה על סדר היום הציבורי.

מאג'ד אלחאג': גם בכנסת וגם בועדת המעקב העליונה של האוכלוסיה הערבית, גם במל"ג וכולי צריך להעלות את הנושא.

מאג'ד אלחאג': ההמלצות לא היו צנועות.

מאג'ד אלחאג': אולי התקציב שהציג פרופסור לבציון נראה צנוע אבל אם תעיינו קצת תראו שזה עניין של מיליארדים על מנת לבצע את ההמלצות.

מאג'ד אלחאג': חלק גדול מזה, כמו קליטת עובדי מינהל באוניברסיטאות, אם נדבר רק על 10% מדובר ב- 1,000 משרות.

נחמיה לבציון: זה לא בנוסף.

נחמיה לבציון: לא צריך להוסיף 1,000 עובדים באוניברסיטה.

מאג'ד אלחאג': זה חלוקה מחדש של "העוגה".

מאג'ד אלחאג': החלוקה מחדש לא פחות משמעותית מאשר תוספת.

מאג'ד אלחאג': דבר שני: לנושא מנגנון הפיצוי התייחסנו בוועדה.

מאג'ד אלחאג': אנחנו ממליצים לכל האוניברסיטאות שיהיו קריטריונים אחידים ולא להכליל את השירות הצבאי בתוך הקריטריונים האלה.

מאג'ד אלחאג': אם מוסד מסוים מתעקש על זה צריכים למצוא מנגנון מפצה לסטודנטים הערבים.

מאג'ד אלחאג': מנגנון מפצה אומר באמת עשרות, מאות מיליוני שקלים.

מאג'ד אלחאג': כמו גם נושא מלגות הקיום במכללות הקדם-אקדמיות, קרוב ל- 50 מיליון שקלים בשנים, שזה מלגות שניתנות רק ליהודים.

מאג'ד אלחאג': פה הם רוצים למצוא מנגנון מפצה ולדעתי המנגנון הזה צריך להימצאות מתקציב הממשלה כי תקציב הבטחון הוא תקציב ממשלתי.

מאג'ד אלחאג': זה נושא למאבק ציבורי.

מאג'ד אלחאג': אני מסכים שיש המלצות ברות ביצוע בטווח המיידי וחשוב שהם יתחילו על מנת להאיץ את התהליך ועל מנת ליצור דינמיקה מסוימת.

מאג'ד אלחאג': יש המלצות לטווח רחוק יותר, ואגב, גם כלול הנושא של קידום נשים.

מאג'ד אלחאג': בדוח התייחסנו לזה שצריכים לטפל בהפליה בין יהודים וערבים וגם ברמה של האוכלוסייה הערבית עצמה.

מאג'ד אלחאג': יש אוכלוסיות שנכשלות במיוחד ובעלות נקודות זינוק נמוכות במיוחד, כולל נשים, כולל בדואים בנגב, כולל כפרים קטנים וכולי והתייחסנו לזה כאשר זה מבוסס על המחקרים שעשיתי בנושא הנ"ל.

מאג'ד אלחאג': לגבי הנושא של צרכים אנחנו התייחסנו לנושא הזה.

מאג'ד אלחאג': חייבים להתייחס לנושא התעסוקה למרות שזה לא תפקיד ישיר של האוניברסיטאות אבל זה חשוב ביותר כי זה משפיע על המוטיבציה של הסטודנטים.

מאג'ד אלחאג': סטודנט מסוים שיודע שבסוף התהליך רק יהפוך לעוד מספר ברשימת המובטלים בוודאי שההישגים שלו יהיו יותר נמוכים, בוודאי שיהיה לו פחות מוטיבציה להמשיך לתואר שני או שלישי.

מאג'ד אלחאג': לכן חשוב לחשוב על הנושא של החזר.

מאג'ד אלחאג': הצגנו שורה של המלצות לאוניברסיטאות, למשל מקצועות שיש בהם צורך לאוכלוסייה הערבית, הנושא של ראיון במקצועות היוקרתיים, שהסטודנט הערבי מגיע לרפואה ונופל בראיון מחמת הגיל והשפה וכולי.

מאג'ד אלחאג': את הנקודות הללו לא שאבנו מחלל ריק, זה מגובה במחקרים.

מאג'ד אלחאג': לגבי ועדי הסטודנטים הערבים יצאתי מנקודת הנחה שזה מובן מאליו שהם צריכים להיות גוף מוכר.

מאג'ד אלחאג': לכן מההתחלה תמכתי בזה שיהיה נציגות בפעם ראשונה בוועדה פורמלית לוועד הארצי של הסטודנטים הערבים.

מאג'ד אלחאג': אני גם נפגשתי אישית עם כל ראשי ועדי האוניברסיטה הערבית באוניברסיטאות ובמכללות על מנת לשמוע מהם באופן ישיר על הבעיות היום-יומיות הקיימות.

מאג'ד אלחאג': דבר אחרון: מנגנון המעקב מאוד חשוב.

מאג'ד אלחאג': גם מנגנון המעקב בוועדה לתכנון ותקצוב, גם מנגנון המעקב פה.

מאג'ד אלחאג': חשוב גם להיות בקשר ישיר עם האוניברסיטאות לביצוע ההמלצות שקשורות דווקא בשינוי קונספציה.

מאג'ד אלחאג': חלק גדול מאוד מהבעיות באוניברסיטאות זה שאין מודעות או חוסר נכונות אפילו לפעול לקדם את האוכלוסייה של הסטודנטים הערבים, או לראות את האוכלוסיות האלה כאוכלוסיות ראויות קידום, שהקידום שלהם הוא אינטרס של האוניברסיטה.

סוהה סיבאני: אני רק רוצה לברר משהו בקשר למרכזי העשרה.

סוהה סיבאני: אתם דיברתם על הקמה, מה עם אלה שכן קיימים?

סוהה סיבאני: תהיה תמיכה ממל"ג או לא תהיה תמיכה?

מאג'ד אלחאג': גם במרכזי למידה ותמיכה באוכלוסייה הערבית קיימים היום שני מרכזים: המרכז להכוון לימודי ועמותת אנסן יחד עם אוניברסיטת חיפה.

מאג'ד אלחאג': ההמלצה שלנו להקים מספר מרכזים באזורים השונים, במיוחד בערים השונות.

מאג'ד אלחאג': אלא שהתקציב של ות"ת ניתן רק למוסדות להשכלה גבוהה ולכן התנאי היה שהמרכזים האלה יוקמו על ידי מוסדות להשכלה גבוהה.

מאג'ד אלחאג': לא הגבלנו את זה במספר.

מאג'ד אלחאג': חייבים להקים קודם כל את הדגם ולראות איך זה עובד.

מאג'ד אלחאג': אני חושב שזה אכן עובד ושיש צורך בשטח.

מאג'ד אלחאג': הרבה סטודנטים באים לאוניברסיטה בלי לדעת בדיוק איך לבחור מקצוע מסוים, בלי לדעת מספיק על הנושאים האלה.

מאג'ד אלחאג': בוודאי אתם מרגישים את זה בפעילות שלכם, אני מרגיש את זה בשטח.

מאג'ד אלחאג': לכן יש גם להרחיב את הנושא הזה.

עזמי בשארה: אני חושב שזה ייעשה אחר כך על ידי קבלנים.

מאג'ד אלחאג': לא.

מאג'ד אלחאג': לכן זה צריך להיעשות על ידי אקדמאים.

עזמי בשארה: יחפשו אנשים שיציעו שהם יקימו מרכזים כאלה וגם את הכסף, זה יהיה כמו הפסיכומטרי.

עזמי בשארה: זה גרוע מאוד.

מאג'ד אלחאג': אתה כל כך צודק בנושא הזה.

מאג'ד אלחאג': לדעתי אסור לעשות את זה.

מאג'ד אלחאג': זה חייב להיות אקדמי, זה חייב להיות חלק מהפעילות של המוסד האקדמי.

מאג'ד אלחאג': עצם הקמת המרכז תחייב גם את האוניברסיטה להרחיב את הפעילות שלה ולהיות מעורבת יותר בתוך הקהילה.

אמאל זייאדה: אני מקווה שזה לא הדיון האחרון בנושא הזה אבל אני הולכת הביתה ומכינה תקציב חילופי ומוצאת שהתקציב שאתם מעריכים הוא די..

אמאל זייאדה: מה אתם עושים עם זה?

זבולון אורלב: בישיבה הבאה.

אמאל זייאדה: אתם מדברים על חמשה מיליון בהתחלה.

זבולון אורלב: שלושה מיליון.

אמאל זייאדה: הוא בעצמו אמר שמדברים על מיליארדים.

אמאל זייאדה: זאת אומרת, זה נעשה מתוך בחינה עמוקה?

אמאל זייאדה: נאמר כאן שלתוכנית הזאת דרוש מיליארדים.

נחמיה לבציון: זה לא רציני לפנות לוועדה לתכנון ותקצוב עם מיליארדים, זה לא לעניין בכלל.

נחמיה לבציון: לשפר את המצב ההשכלה הגבוהה לא צריך מיליארדים.

זבולון אורלב: הוא יכל לומר שהתקציב להשכלה גבוהה קוצץ שלוש פעמים השנה ובתקופה שמקצצים הוא לא מוסיף שום דבר.

זבולון אורלב: הוועדה לתכנון ותקצוב אומרת לכם שחרף כל הקיצוצים היא רוצה להתקדם בכמה דברים, כשאת מבינה לבד שצריכים לעשות עכשיו שינויים פנימיים בתוך התקציב.

זבולון אורלב: כלומר כדי להוסיף למשהו צריכים להוריד למישהו אחר.

זבולון אורלב: אני לא יודע בדיוק במה יורידו אבל נדע בזמנו.

זבולון אורלב: אני רואה בזה דבר חיובים.

זבולון אורלב: אני גם לא מרוצה מ- 3 עד 5 מיליון, זה גם לא פותר את הבעיה של המכינות שזה עשרות מיליוני שקלים.

זבולון אורלב: ברור שאת מתחילה היום מאבק, את לא מסיימת אותו.

זבולון אורלב: הישיבה הזאת היא בעצם פתיחה של מאבק על יישום.

זבולון אורלב: אבל הפתיחה היא פתיחה אופטימית.

זבולון אורלב: לפחות את הצעד ההתחלתי עושים.

זבולון אורלב: אין מחלוקת על ההמלצות.

זבולון אורלב: אנחנו יושבים פה הרבה מאוד ישיבות על המלצות, יש הרבה בזבוז של אנרגיית חיכוך מיותרת בעצם קיום ההמלצות אם הן טובות או לא.

זבולון אורלב: יש את המלצות ועדת בן פרץ על הסמינרים, ההמלצות על הוראת הקריאה, ההמלצות על מתמטיקה הרבה מאוד ועדות עם דיונים רבים.

זבולון אורלב: לפחות אין פה מחלוקת בין כל הגורמים.

זבולון אורלב: יושבים פה גורמים וכולם מסכימים ואומרים שההמלצות ישימות, מציאותיות ועונות לבעיה ובכיוון הנכון וזה דבר גדול.

זבולון אורלב: דבר שני, הן ישימות במובן זה שאפשר להתחיל גם עם תקציבים קטנים, צנועים שיש בהם תרומה גדולה.

זבולון אורלב: הקמת מרכזי תמיכה למידה זה לא תקציבי ענק, לזה לא צריך מיליארדים, זה באמת מיליונים בודדים.

זבולון אורלב: תחשבי על התרומה של מרכז כזה, תרומה מעל ומעבר.

זבולון אורלב: להחזיק סטודנט אחד במכינה קדם-אקדמית כנראה זה אותה עלות כמו להחזיק מרכז שלם של תמיכה בסדר גודל של העלויות.

זבולון אורלב: לכן אני אומר לך לצאת אופטימית אבל לא להירדם בשמירה.

סוהה סיבאני: אני רוצה לבקש שהעמותה שאותה אנחנו מייצגות תהיה רשומה ברשימת המוזמנים של הוועדה.

זבולון אורלב: למה?

סוהה סיבאני: לנושא של השכלה גבוהה.

זבולון אורלב: הדיונים שלנו מתפרסמים באינטרנט.

זבולון אורלב: כל פעם שיש נושא שאתם חושבים שזה רלוונטי תשלחו פקס.

זבולון אורלב: יש לנו הרבה מאוד מוזמנים, הרבה רוצים את רשות הדיבור.

זבולון אורלב: אנחנו שוקלים כל פעם ובדרך כלל לא מסרבים.

זבולון אורלב: אנחנו גם רוצים לראות שאתם רציניים: תשלחו לנו פקסים, תשלחו לנו אי-מייל.

זבולון אורלב: לסיכום: ועדת החינוך והתרבות דנה היום בנושא דוח הועדה, ועדת המשנה של הוועדה לתכנון ותקצוב וקידום ההשכלה הגבוהה בקרב האוכלוסייה הערבית בעקבות הצעה לסדר היום של חבר הכנסת מוחמד ברכה.

זבולון אורלב: ההצעה עלתה לסדר היום של המליאה והועברה לועדת החינוך והתרבות בפרק זמן סביר.

זבולון אורלב: ועדת החינוך והתרבות מברכת את ועדת המשנה של ועדת התכנון והתקצוב (ות"ת) לקידום ההשלכה הגבוהה בקרב האוכלוסייה הערבית והעומד בראשה, פרופסור מאדג' אלחאג' על סיום עבודתה.

זבולון אורלב: הוועדה מאמצת את המלצות הוועדה וקוראת למועצה להשכלה גבוהה (מל"ג), לוועדה לתכנון ותקצוב ולועד ראשי האוניברסיטאות ולראשי המוסדות להשכלה גבוהה לשתף פעולה ביישום המלצות הוועדה.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את דיווח יושב ראש הוועדה לתכנון ותקצוב בדבר ההכנות ליישום ההמלצות הדוח בהדרגה, תוך תקצובם, כבר בשנת הלימודים תשס"ג.

זבולון אורלב: הוועדה מדגישה במיוחד את חשיבות שילוב הסטודנטים הערבים למוסדות להשכלה גבוהה משלב הקליטה ועד לסיום וקוראת לסייע בהעלאת מספר הסטודנטים בתוכניות קדם אקדמיות ועל ידי סיוע ותמיכה.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת להגברת המאמץ בקליטת אקדמאים ערביים כמרצים וכעובדים במוסדות להשכלה גבוהה, כולל ברמת המינהל והשירותים.

זבולון אורלב: הוועדה רואה בגישור על פערים בנושא החינוך כאחד הכלים החשובים ביותר לגישור הפערים בכלל ומדגישה במיוחד את הייצוג הנמוך יחסית של הסטודנטים והמרצים הערבים כאינדיקטור לפער הזה שצריך לגשר עליו, ולכן היא גם מקבלת המלצות הוועדה.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת למועצה להשכלה גבוהה ולעומד בראשה לקדם את הדיונים בדבר הקמת מכללה למגזר הערבי בנצרת.

זבולון אורלב: הוועדה מבקשת מיושב ראש הוועדה לתכנון ותקצוב להגיש לה דוח חצי-שנתי על ביצוע ההמלצות ותקיים על כך דיוני מעקב שוטפים.