ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 486, 2002-06-18 13:30

זבולון אורלב: צהרים טובים, אני מתכבד לפתוח את הישיבה בעניין נוער שוחר מדע.

זבולון אורלב: אני מאלה שיודעים להעריך מאוד את הפעילות הנעשית בתחום הזה, שתורמת תרומה חשובה לקידום החינוך המדעי והטכנולוגי.

זבולון אורלב: הייתי חבר בוועדה לקידום התחום המדעי טכנולוגי, הידועה בשם ועדת הררי, כבר אז עסקנו בכל התכניות לקדם ולעזור.

זבולון אורלב: נשמע היום סקירה, נשמע מה הבעיות ונראה איך ניתן להתקדם.

חנוך גוטפרוינד: אני שמח על ההזדמנות שניתנה לנו להעמיד על סדר היום את המפעל הזה.

חנוך גוטפרוינד: בשבוע שעבר התקיימה ישיבה מיוחדת של ועדת החינוך של הכנסת יחד עם עמותת "בשער", על הנושא של נגישות להשכלה גבוהה.

חנוך גוטפרוינד: כל הדוברים, כמעט, עמדו על חשיבות המוטיבציה, הסקרנות, הביטחון העצמי והכרה שכל מי שרוצה יכול.

חנוך גוטפרוינד: כל מי שדיבר עמד על חשיבות תכניות לא ממוסדות שאמורות לקדם את המגמה הזאת.

חנוך גוטפרוינד: בהקשר של נגישות, דובר על פוטנציאל אישי עצום שנמצא ברחבי הארץ, באזורים מרוחקים ממרכזי תרבות, מחקר והשכלה גבוהה, ויש לנו משימה להגיע אליהם.

חנוך גוטפרוינד: המפעל של נוער שוחר מדע, מקיים את השליחות הזאת במשך מספר שנים, בצורה מאוד מרשימה.

חנוך גוטפרוינד: יש מספר עקרונות עליהם מבוססת הפעילות הזאת.

חנוך גוטפרוינד: כל מי שמתעניין וכל מי שיכול פיזית מוזמן.

חנוך גוטפרוינד: אין שום בחינות מיון.

חנוך גוטפרוינד: המפעל, בשנת 2001, הגיע ל- 60,000 ילדים.

חנוך גוטפרוינד: נוער שוחר מדע פעל במשך שנים בשגרה מסוימת שמבוססת על חוגים וימי עיון של צעירים וצעירות שבאו לאוניברסיטאות.

חנוך גוטפרוינד: החל מ- 94 הצטרפו לאוניברסיטאות גם מכללות ומוסדות מחקר אחרים ברחבי הארץ.

חנוך גוטפרוינד: בשנים האחרונות, הפעילות של נוער שוחר מדע התרחבה, גם בהיקף, גם בגיאוגרפיה וגם במגוון הפעילויות.

חנוך גוטפרוינד: למשל, יריד המדע שהתקיים בירוחם בחודש מרץ האחרון, והביא כמה אלפי ילדים.

חנוך גוטפרוינד: הוא התקיים בשיתוף של נוער שוחר מדע עם עמותת "בשער", אותה איני צריך להציג בוועדה זו.

חנוך גוטפרוינד: היתה יזמה של עמותת "בשער" לפתוח בפעילות שאנחנו קוראים לה אוניברסיטה בהישג יד, ותכליתה להביא ממקומות מרוחקים בארץ לאוניברסיטאות ילדים לשבוע מכל רחבי הארץ, כדי לשבור טבואים.

חנוך גוטפרוינד: קיימנו בשנה שעברה קבוצת ניסיון קטנה, אותה אנחנו מרחיבים מאוד השנה.

חנוך גוטפרוינד: זה לא היה מתקיים, למרות שזה אירוח של האוניברסיטאות, ללא נוער שוחר מדע.

חנוך גוטפרוינד: אני רוצה להעלות על סדר היום את ההיקפים, המגוון והאמביציה של הפעילויות.

חנוך גוטפרוינד: הסיבה שנכון שוועדת החינוך של הכנסת תעסוק בזה נובעת מכך שנוער שוחר מדע מעוגן במשרד ממשלתי, והוא מתקיים במסגרת תקנונים תקציביים של משרד ממשלתי, בלעדיהם לא היה מתקיים.

חנוך גוטפרוינד: הוא לא היה מתקיים בלי השותפים הנוספים שלו: עמותת "בשער", גופים פילנתרופיים כמו קרן צדקה רש"י, קרן יד הנדיב, ועוד.

חנוך גוטפרוינד: אנחנו נקיים סיבוב סקירות קצר בו נעלה את הבעיות.

חנוך גוטפרוינד: שירה שופטי מאוניברסיטת תל-אביב תפתח.

שירה שופטי: אני אציג הנושא בעזרת מצגת.

שירה שופטי: הנגישות לאוניברסיטה היא חלק מהרצון לקרב את בני הנוער למדע, ואת המדע לבני הנוער.

שירה שופטי: אנחנו פונים לנוער שרוצה לדעת יותר.

שירה שופטי: איננו בוחנים, הרצון לדעת הוא תנאי הקבלה.

שירה שופטי: מטרה נוספת היא פיתוח המצוינות.

שירה שופטי: אנחנו מקפידים על שמירה על נורמות גבוהות, ורוצים להגיע לתלמידים היותר טובים.

שירה שופטי: גם כאשר פונים לאוכלוסיות החלשות אנחנו לוקחים מתוכם תלמידים חזקים ומקדמים אותם הלאה.

שירה שופטי: כולנו מוכיחים שאפשר לקיים מצוינות בלי סתירה לשוויוניות, ולאפשר לכל אחד להיכנס.

שירה שופטי: בנושא הכספי, יש לנו קרנות של מלגות, ותקציב משרד החינוך עוזר לנו להוריד עלויות ולאפשר לכל התלמידים להשתתף בכל אחת מהפעילויות.

שירה שופטי: אצלי לא היה מעולם ילד שלא נכנס בגלל בעיה כלכלית.

שירה שופטי: חשוב לנו להעלות את השאיפות של הילדים, ולהראות להם שהם יכולים להגיע רחוק.

ריבי לקריץ: אני מנהלת המחלקה לנוער שוחר מדע.

ריבי לקריץ: כאן אני מציגה את כל היחידות בהן מתקיימת פעילות לנוער שוחר מדע.

ריבי לקריץ: עד 1994, התקיימה פעילות של נוער שוחר מדע ב- 9 יחידות, ואחרי 1994, היחידה עברה למינהל למדע וטכנולוגיה.

ריבי לקריץ: אחת ממטרות המינהל היתה להרחיב ככל האפשר את יחידות הנוער שוחר מדע, ולקבל כל מי שהוא מוסד להשכלה גבוהה, או מוסד מחקר אקדמי כדי שתוקם בו יחידה לנוער שוחר מדע.

זבולון אורלב: יש במכללת אורנים ובמכון וינגייט?

ריבי לקריץ: כן.

ריבי לקריץ: יש לנו פעילות ענפה במכון וינגייט של כ- 7,000 תלמידים שמגיעים לשם לימי עיון.

ריבי לקריץ: במכון וינגייט, במכללה, יש לימודים אקדמיים בנושא תזונה, קואורדינציה ועוד.

זבולון אורלב: מה זה מו"פ הגליל?

ריבי לקריץ: אגודת הגליל הוא מו"פ אזורי שנמצא בשפרעם והוא עוסק בתחום הבוטני.

ריבי לקריץ: אנחנו תומכים בו ויש בו עבודה יפה עם המגזר הערבי.

שירה שופטי: יש לנו מגוון רחב של פעילויות.

שירה שופטי: הרוטינה שאותה אנחנו מקיימים כבר שנים רבות זה סדנאות מדע בקיץ והחוגים בשעות אחר הצהרים.

שירה שופטי: דוגמאות לנושאים יש בחוברת, וקצת שמענו פה.

שירה שופטי: תחום החינוך הפורמלי הוא תחום אליו נכנסנו ב- 10 שנים האחרונות, והוא הולך ומתפתח.

שירה שופטי: כיתות מגיעות אלינו לימי עיון וחשיפה.

שירה שופטי: בשנה האחרונה הגענו לבתי ספר שבאופן טבעי לא היו מגיעים, באמצעות קרנות שונות, כדי שילדים יראו מה זאת אוניברסיטה, ויחוו חוויה לימודית מהסוג שאנחנו יכולים להעניק.

שירה שופטי: כל היחידות מתחילות להיכנס לתחום של פעילות וירטואלית.

שירה שופטי: יש לנו היצע מגוון של פעילות כזו, החל מפעילות ON-LINE ועד אתרים שנבנו בכל מיני מקומות וילדים יכולים להשתתף בהם.

שירה שופטי: רוב הפעילות הזו היא ללא תשלום, וזה קצת בעייתי.

שירה שופטי: אחת המטרות שלנו היא צמצום פערים.

שירה שופטי: נדמה לי שבפעילות של נוער שוחר מדע מתקיימת אחת האינטגרציות הטובות ביותר במערכת החינוכית, כיוון שהילדים מגיעים מכל מיני אזורים ושכבות.

שירה שופטי: כל האוכלוסייה הישראלית מיוצגת אצלנו, ואף אחד לא יודע מהיכן מגיע כל ילד, אם שילם או בעל מלגה.

זבולון אורלב: מה מהות הפרוייקט?

שירה שופטי: ילדים שהגיעו בקיץ לפעילות בת שבוע באוניברסיטה.

שירה שופטי: ההבדל הוא שהאוכלוסייה הזו הגיעה דרך עמותת "בשער" ודרך קרנות שמימינו את זה, ולכן היתה מכוונת לאוכלוסייה מהפריפריה.

שירה שופטי: בפריפריה אני מתכוונת גם לפריפריה חברתית ולא רק גיאוגרפית.

שירה שופטי: כל מגוון האפשרויות שקיים במוסדות שהזכרנו עומד לרשות הילדים.

שירה שופטי: אנחנו לא צריכים להקים מעבדות ותשתית, אלא משתמשים במתקני האוניברסיטה, ובמרצים שהם אנשי סגל מהאוניברסיטה.

שירה שופטי: בנושא פערים, יש לנו כמה כיווני פעילות: מחנות קיץ, פעילות משותפת לילדים יהודים וערבים, מעורבות של הורים, ואנחנו גם מנסים לגייס בנות לתחום מדע.

שירה שופטי: התחלנו לעשות גם קשר וירטואלי עם התפוצות, ויש לנו ביחידה גם ילדים יהודים מחו"ל.

שירה שופטי: במסגרת טיפוח המצוינות, יש לנו אולימפיאדות בכל מיני תחומים, השופטים בהן הם אנשים בכירים.

זבולון אורלב: מי אחראי לכישלון של הילדים המתמטיקה, מקום 20 בעולם?

שירה שופטי: זה החינוך הפורמלי, לא אנחנו.

שירה שופטי: במסגרת הנגישות לאוניברסיטה, יש כמעט בכל המוסדות פעילות שוטפת של ילדים שלומדים לקרדיט.

שירה שופטי: ילדים אלה זקוקים לעזרה, אותה אנו מגישים להם.

שירה שופטי: זה פרוייקט קצת שונה, כי הילדים האלה הם סטודנטים מן המניין ולא נוער שוחר מדע.

זבולון אורלב: מי מממן את זה?

שירה שופטי: החל מאגף שחר וכלה באנשי עסקים.

חנוך גוטפרוינד: אני רוצה שאורי אלון, שמייצגת את המקום המרוחק ביותר מאתנו, תאמר איך מגיעים עם כל הפעילויות האלה לגליל העליון.

אורי אלון: יושבת כאן הוועדה לקידום החינוך המדעי שמאגדת בתוכה את יחידות נוער שוחר מדע בארץ.

אורי אלון: אנחנו פרושים על כל הארץ.

זבולון אורלב: יחידות נוער שוחר מדע במוסדות להשכלה גבוהה.

אורי אלון: באנו לפה כדי לבקש שיתוף פעולה.

אורי אלון: צמצמנו את הדברים ל- 3 נקודות עיקריות, הראשון הוא הרחבת המודעות.

אורי אלון: לדעתנו, אין מספיק מודעות למה שאנחנו עושים.

זבולון אורלב: לא יודעים כלום.

אורי אלון: הבעיה השניה היא הרחבה תקציבית לציוד ומעגלי פעילות, והשלישית היא שיתוף פעולה בנושאים נקודתיים.

אורי אלון: אנחנו מרגישים שאנחנו מציעים פעילויות חשובות למורי המדעים ומנהלי בתי הספר, מכיוון שהתחומים שאנו עוסקים בהם הם תמיד תחומי הרחבה והעמקה.

אורי אלון: זה לא משהו שפוגע בתוכנית הלימודים אם התלמידים מגיעים אלינו ויכולים ליהנות מסך השירותים שלנו שכולל ימי עיון והעשרה, כשאין בבתי הספר אפשרות לתת מעבדות וידע כמו שלנו, לכן אנחנו חושבים שיכולה להיעשות הפצה של הדברים.

אורי אלון: אפשר לפתוח ערוץ מידע דרך החוזרים של משרד החינוך, למשל.

אורי אלון: אנחנו מחפשים דרכים להגיע ולהיות משווקים טוב יותר בבתי הספר.

אורי אלון: ביקורים של חברי כנסת ביחידות השונות יכולים לתרום.

אורי אלון: עלה אצלנו רעיון של שילוב מפעל הפיס בשדרוג מערכות המחשבים שלנו.

זבולון אורלב: מפעל הפיס הוא קופה בי"ת של המדינה.

זבולון אורלב: זה כמו תקציב משרד החינוך.

זבולון אורלב: אם משרד החינוך יגיד לו הוא ייתן.

זבולון אורלב: משרד האוצר מורה למפעל הפיס לתת תקציב מסוים למשרד החינוך, והוא מחליט למה לתת.

אורי אלון: לוועדת החינוך יש ודאי משקל בהחלטה איפה לתת.

אורי אלון: אני חושבת שהבסיס של כל היחידות הוא השימוש במחשב.

אורי אלון: המחשב הוא כלי שבעזרתו מעלים נתונים, עושים עיבוד נתונים, מאפשרים לתלמידים למידה מרחוק.

אורי אלון: עמדות המחשב שלנו הן העט שלנו.

זבולון אורלב: מפעל הפיס משתתף בתקציב החינוך בשירותים שרשויות מקומיות נותנות.

זבולון אורלב: כל התקציב מופעל דרך הרשות המקומית.

זבולון אורלב: ליחידות נוער שוחר מדע אין רשות מקומית, כי הבסיס הוא לא הילדים של אותה רשות מקומית, ולכן הרשות לא תשקיע בהן אלא בבתי הספר שלה.

צבי פלטיאל: יש קרן של מפעל הפיס לתרבות ואמנות.

זבולון אורלב: על בסיס מקומי.

צבי פלטיאל: על בסיס ארצי, ובאותה מידה היא יכולה להקים קרן לטיפוח נוער שוחר מדע.

אורי אלון: זה רעיון שאנחנו חושבים שיכול להקל עלינו בהרבה.

אורי אלון: בעניין הפריפריה, אני מסכימה עם שירה שיש גם פריפריה באזור המרכז, אבל אני אתייחס לזאת שלנו.

אורי אלון: אנחנו יושבים בקרית שמונה.

אורי אלון: אצלנו נושא פיזור האוכלוסייה על פני שטח גיאוגרפי נרחב, ללא תחבורה ציבורית, ואנחנו מקבלים תלמידים מכל הגליל העליון, זה גורם לכך שכל הפעילויות שלנו כרוכות בהסעות אותן אנחנו מממנים.

אורי אלון: זה ממומן על ידי קרנות.

אורי אלון: האוכלוסייה אצלנו היא מגוונת, אבל מרביתה חקלאים שהחינוך הוא לא בראש מאווייהם.

אורי אלון: כשאני פונה למשפחה כזאת אני צריכה להסביר להם כמה חשוב שהילד שלהם יתקדם ויקבל חינוך מדעי עשיר ככל שאפשר, ואני גם צריכה להגיד להם איך מממנים את זה.

אורי אלון: לכן, אנחנו צריכים מלגות לסבסוד של תלמידים טובים שיכולים להתקדם, אבל היום עובדים במשק אחרי הלימודים.

אורי אלון: יש אצלנו הרבה מאוד אוכלוסייה מעורבת, קליטה גדולה של אתיופים, בדואים, דרוזים וערבים.

אורי אלון: אנחנו עושים הרבה פעילויות לכל המגזרים האלה, מה שדורש הדרכה בשתי שפות, וזה מייקר מאוד את הפעילות.

אורי אלון: במסגרת חיפושיי אחרי כספים הגעתי לחברות שונות, והתשובה היא תמיד: עניי עירך קודמים.

אורי אלון: לעירי אין את העשירים שיגידו עניי עירך קודמי, וזו עוד אחת מהבעיות של הפריפריה בצפון.

שירה שופטי: חוץ מהנקודה האחרונה, כל הנקודות נכונות בכל היחידות, ובחלק מהדברים המצב של הדרום הרבה יותר קשה.

אורי אלון: אני חוזרת לייצג שוב את כל היחידות.

אורי אלון: חלק מהחינוך שלנו הוא לטכנולוגיה ולביו-טכנולוגיה, ולדעתי שיתוף התעשייה בנושאים אלה הוא קריטי.

אורי אלון: יצא חוק חדש שאומר בכל הדו"חות הכספיים יש לדווח על פעילות קהילתית, זה נותן דרבון למפעלי תעשייה לתמוך בחינוך, ולדעתי יחידות נוער שוחר מדע צריכות להיכנס לקריטריונים האלה כדי שאפשר יהיה לשתף אותנו במעבדות, בידע ובתרומה הכספית שאנחנו משוועים אליה היום.

אורי אלון: אנחנו יודעים שהמצב הוא קשה, אבל מוכרחים להסתכל קדימה ולראות את העתיד.

אורי אלון: אם אנחנו לא נטפח את הילדים האלה, נישאר בהווה העצוב שיש לנו.

אורי אלון: יחידות נוער שוחר מדע הן נקודת אור בחינוך בארץ, אנחנו עושים המון עם כל הנשמה, וצריך לתת על זה את הדעת.

אורי אלון: אני מודה על תשומת הלב.

זבולון אורלב: יש ילדים שרוצים להגיע אלייך ולא מגיעים בגלל מחסור כספי?

אורי אלון: לא.

צבי פלטיאל: אני בדקתי את הכספים שקבלנו ממשרד החינוך בשנים האחרונות, אם אני משווה נומינלית את הכספים שקבלנו בשנה שעברה לעומת תשנ"ו, יש ירידה של 20 אחוז נומינלית ב- 5 שנים.

צבי פלטיאל: אם אני מוסיף לכך את הירידה של 33 אחוז שמוזכרת כאן, אז נומינלית יש פחות מ- 50 אחוז ממה שהיה בתשנ"ו, וזה למרות ההתרחבות בפעילות שלנו.

צבי פלטיאל: אנחנו מקבלים סכומים קטנים ממשרד המדע, הם מראים על רצון טוב, אבל מבחינת התמונה הכללית הם לא משנים הרבה.

צבי פלטיאל: במשך ה- 5 שנים האלה התמיכה של משרד החינוך ירדה משליש של כל הפעילויות שלנו, לפחות מ- 20 אחוז.

צבי פלטיאל: מבחינה מסוימת התמיכה הממשלתית הופכת לפחות ופחות רלוונטית.

צבי פלטיאל: זה חבל, משום שיש מדיניות שלנו שלא משאירים מאחור תלמידים, כיתות ובתי ספר שלא יכולים לשלם, אבל אנחנו תלויים בתקציב, ואיננו יכולים לתת יותר ממה שאנחנו משיגים.

צבי פלטיאל: זה אומר שתכניות רבות לא מתקיימות כי איננו יכולים לקיים אותן.

צבי פלטיאל: חלק מהנסיגה של ישראל בסקר שהזכרת, נובע גם מחוסר היכולת של החינוך הלא פורמלי לתת את ההתלהבות והעניין שלבתי ספר קצת קשה לתת.

זבולון אורלב: מה פרופיל הילדים שמגיעים אליכם, לעומת אלה שלא מגיעים?

צבי פלטיאל: יש לנו תוכניות למוכשרים ביותר, לאלה שקצת מתעניינים ושואלים - רוב התלמידים שלנו הם כאלה - ויש לנו הרבה תכניות לאוכלוסיות חלשות, לאתיופים, לפריפריה.

צבי פלטיאל: אנחנו יוצאים עם כלי רכב לפריפריה, יש לנו מחנות מיוחדים, תכניות פרחי מדע לנוער בפריפריה.

צבי פלטיאל: חייב להימצא תקציב נוסף, או במסגרת משרד החינוך, או במסגרת מפעל הפיס לכל הנושא של נוער שוחר מדע.

צבי פלטיאל: אני חוזר מכנס של נאס"א, שם יש מדיניות שבכל פרוייקט שהם מקיימים, בין אחוז ל- 2 מושקע בחינוך, החלק העיקרי בחינוך לא פורמלי.

צבי פלטיאל: אולי צריך להנהיג מדיניות כזו בארץ.

זבולון אורלב: מה פרוש פרוייקט, כשהמדינה מקצה סכום כסף למחקר מסוים, אחוז אחד הולך לחינוך?

זבולון אורלב: אם תוכל להשיג לי ניירת על זה אולי -

חגית מסר ירון: יש עכשיו שינוי של חוק עידוד מו"פ בתעשייה, כספים של המדען הראשי והתמ"ס.

חגית מסר ירון: יש שם מיליארד וחצי שקלים, 2 אחוז מזה הולך לקרן מחקר טכנולוגי, שזה בעצם החזקה של מט"י מו"פ, אולי במקום זה, ש- 2 אחוז מזה ילכו לחינוך מדעי.

צבי פלטיאל: אני רוצה להציע עוד דבר.

צבי פלטיאל: יש כאן דו"ח של הממשל האמריקאי מלפני שנתיים שנקרא: before it's too late, שמדבר על החינוך המדעי ומתמטיקה.

צבי פלטיאל: אני חושב שהמצב אצלנו הוא עוד הרבה יותר גרוע.

צבי פלטיאל: אנחנו חייבים לעשות מעשה לפני שזה מאוחר מידי.

צבי פלטיאל: מה שנעשה היום שהסכומים הולכים ויורדים, תוך 5 שנים לפחות מ- 50 אחוז, זה בדיוק בכיוון ההפוך.

זבולון אורלב: וזה עוד לא הסוף, ממשיכים לקצץ.

זבולון אורלב: אין לי ספק שגופים כמו שלכם יספגו את זה, כי השרה כבר לא יכולה לקצץ בהיערכות לפתיחת שנת הלימודים, זה מאוחר מידי.

אורי אלון: חומרת הקיצוץ היא שאנחנו מקבלים את התקציב בתחילת שנת הפעילות שאחריה.

אורי אלון: כלומר לתשס"ב, אין לנו עדין מושג כמה אנחנו נקבל, כאשר השנה כבר הסתיימה.

אורי אלון: לכן הקיצוץ הוא עוד יותר כואב.

זבולון אורלב: מתי תדעו?

חגית מאיר: עוד לא שחררו לנו תקציב אז כל פעם הוא מתקצץ, זו בדיוק הבעיה.

חגית מאיר: היחידות לא יכולות להיערך.

זבולון אורלב: למה אי אפשר להגיש את הבקשות בינואר ובפברואר לעשות ועדת תמיכות.

חגית מאיר: הבקשות מוגשות כסדרן.

חגית מאיר: אנחנו משתדלים לשמר את הפעילות הקיימת, כתוצאה מכך לא נותר לנו כסף לפעילויות החדשניות שמושכות אחריהן את כל הפעילות הכללית.

חגית מאיר: עולים כל פעם רעיונות חדשים אותם צריך לנסות, תרבות בילוי הפנאי של הצעירים משתנה וצריך ללכת עם זה.

חגית מאיר: כשהתקציב מקוצץ, וגורע מכך, לא קבוע, הוא מגיע ליחידות אחרי שנת הפעילות.

חגית מאיר: אנחנו משתדלים שהיחידות לא תיפולנה תקציבית, אז לא נשאר לנו כסף למו"פ והחשש הוא שהפעילות תהיה לא רלוונטית.

זבולון אורלב: אני לא מקבל את זה, וזה לא ברור לי.

זבולון אורלב: המדינה מאשרת תקציב, ומאותו רגע הוא ידוע.

חגית מסר ירון: אצלי אין בעיה, שחררנו את הכסף מזמן.

חגית מסר ירון: הבעיה היא במשרד החינוך.

חגית מסר ירון: משרד החינוך מדבר על תמיכה בנוער שוחר מדע, והוא עושה פעילות מבורכת.

חגית מסר ירון: אני רוצה למקם את משרד המדע בנושא.

חגית מסר ירון: משרד המדע הקצה בשנת 2002 למעלה מ- 2 מיליון שקל לנושאים אלה, במסגרת פעילות לה אנו קוראים מדע וקהילה.

חגית מסר ירון: אנחנו פועלים לקירוב המדע והקהילה זה לזה, ואני בכוונה לא מתמקדת רק בבני נוער, אני חוזרת על הסיסמה שאם האמא לא תאמין שהילד יהיה מדען, יהיה לו מאוד קשה לעשות את הצעד הזה.

חגית מסר ירון: אנחנו מנסים למקד את הפעילות שאנחנו מממנים לנוער שוחר מדע, באופן עקיף, על הסתכלות ברמת הקהילה, אבל כמובן שהילדים והנוער הם חלק אינהרנטי מזה.

חגית מסר ירון: אנחנו מעבירים את הכספים שלנו במסגרת פעולות ולא תמיכות, דרך פרחי מדע אנחנו יוצאים במכרזים להפעלת חוגים ממוקדים.

חגית מסר ירון: זה אחד ההבדלים מנוער שוחר מדע שמפרסם את החוגים שיש להם.

חגית מסר ירון: אנחנו מפעילים אותם בשימוש במקורות ממוסדות המחקר, ההשכלה הגבוהה, מרכזי המו"פ האזוריים, מהמוזיאונים למדע - שהם כלי טוב שמגיע לפריפריה.

חגית מסר ירון: אני חושבת שאנחנו מפעילים זאת בהצלחה מרובה.

חגית מסר ירון: אני נותנת את דוגמת הכפר רג'אר, שהפעלנו שם פעילות יפה אחרי פינוי לבנון.

חגית מסר ירון: זו דוגמה להבאת המדע לפריפריה באופן ישיר.

חגית מסר ירון: במסגרת הפעילות שלנו אנחנו נותנים גם כסף עקיף.

חגית מסר ירון: אנחנו תומכים במרכזי המו"פ האזורי, ואחד הקריטריונים לקבלת תמיכות של המרכזים האלה זה הפעילות שלהם בקהילה.

חגית מסר ירון: אם הם מפעילים חוגים מסוג זה, הם יקבלו יותר כספי תמיכה.

חגית מסר ירון: מלגות ייעודיות לנשים במדע ולמיעוטים במדע, המלגאים שלנו מחויבים בהתנדבות לפעילות למען הקהילה, וחלקם מתנדבים לפעולות במסגרות לקידום בני נוער.

חגית מסר ירון: במכרז של פרחי מדע, שגם המוזיאונים פתוחים לו, היו לנו מיליון וחצי שקל.

זבולון אורלב: כמה מתוך זה למוזיאונים, וכמה לנוער שוחר מדע?

חגית מסר ירון: זו תחרות, מכרז.

חגית מסר ירון: להערכתי נוער שוחר מדע מקבלים שני שליש מהסכום.

ריבי לקריץ: זה לא פותר את הבעיה.

חגית מאיר: בשנה שעברה התקציב לנוער שוחר מדע, שכולל פעילויות, תחרויות, אולימפיאדות ופרוייקטים, היה 8.2 מיליון ש"ח.

חגית מאיר: השנה הובטחו לנו 5.6 ועוד היד נטויה לקיצוץ.

זבולון אורלב: למה לא יושבת ועדת התמיכות וגומרת את העניין.

חגית מאיר: כי הכסף לא הועבר עדיין.

זבולון אורלב: מה מפריע לזה שהוא יעבור?

זבולון אורלב: לכן חבל שגברת יפה ויגוצקי לא הגיעה, כי אין לנו תשובות.

זבולון אורלב: אני צריך לדעת איפה ה"פקק" ואני לא מבין.

בועז סלוק: אני מבית הספר הגבוה לטכנולוגיה, מכון הלב בירושלים.

בועז סלוק: אני רוצה להתייחס לגורמים להם אני קורא קיצוץ עקיף.

בועז סלוק: בעבר, בית הספר היה מקבל גם כספים לשיעורי העשרה לתלמידים, ובכך היה מסייע לתלמיד לשלם את העלויות שלו לנוער שוחר מדע, שהרי גם אנחנו גובים מהתלמיד שכר לימוד.

בועז סלוק: הנושא הזה ירד בעקבות הקיצוץ.

בועז סלוק: היו מקומות בהם היתה גם עזרה בהסעה, וגם את זה אין היום.

בועז סלוק: בנוסף, יש בעיות כלכליות אובייקטיביות של המשק.

בועז סלוק: אני מרגיש את זה היום.

בועז סלוק: היו לי כ- 400 פניות טלפוניות לאור הפרסום שעשיתי לקיץ, ועד עכשיו, לצערי, אחרי ששמעו את המחירים, לא מימשו.

זבולון אורלב: כלומר, לך יהיו תלמידים שלא יגיעו בגלל בעיות תקציביות.

בועז סלוק: בהחלט.

אורי אלון: אני גייסתי 40 תלמידים בוגרי כיתות י' מכל הארץ למחנה קיץ, מתוך ה- 40, אולי 4 בלי מלגה.

אורי אלון: חיזרתי על הפתחים.

בועז סלוק: מצד אחד מקצצים לאוניברסיטאות ולמכללות, ואנחנו קרויים מכללה, מצד שני אומרים לנו לתת מלגות וגם להגדיל את הגירעון של היחידה.

בועז סלוק: היום, אני נמצא בגירעון של כ- 70,000 ש"ח מפני שעוד לא קבלתי את התקציב השנה, וזה יגדל, כי אני אגיע לקיץ ועדין לא אקבל את התקציב.

בועז סלוק: אני חושש שאם אעלה את שאלת המלגות, האוניברסיטה תגיד שלא נוכל לקיים את פעילות נוער שוחר מדע השנה.

בועז סלוק: אנחנו מדברים על סגירת פער חברתי על ידי רכישת השכלה, ואני לא רואה שאנחנו מגיעים ליעד הזה.

חנוך גוטפרוינד: אדוני היו"ר, תודה על הישיבה.

חנוך גוטפרוינד: הישיבה עמדה בסימן של דיסוננס בין מפעל עצום שהוקם בעמל רב ומתקיים בכשרון ובמסירות של אנשים רבים.

חנוך גוטפרוינד: מצד שני, מבחינת המודעות והתמיכה הכספית של הממשל הוא מדשדש.

חנוך גוטפרוינד: למרות מה שנאמר פה, שאין ילד שלא יגיע בשל מחסור כספי, כל קיצוץ בעבר התבטא במספרים מאוד גדולים של ירידה במספר המשתתפים בפעילויות שלנו.

חנוך גוטפרוינד: בצורה הבולטת ביותר זה קרה בשנת 2000, כאשר בין השנים 1999 ו- 2000 היה קיצוץ גדול.

חנוך גוטפרוינד: אני חושש שזה יקרה בשנת 2002, דווקא כשהדבר הוא נחוץ יותר מאי פעם, והיכולת לעשות היא גדולה יותר.

חנוך גוטפרוינד: נושא פעילויות הקיץ, היום מעבר לערך החינוכי שלהם יש ערך נוסף של להחזיק את הילדים ולתת להם משהו מאוד משמעותי.

חנוך גוטפרוינד: זה לבד סיבה מספקת לתמוך בפעילות זאת, ויש עוד הרבה סיבות.

חנוך גוטפרוינד: ראינו שפעילויות קיץ, באחוזים, בין 1999 ל- 2000 נפגעו הכי הרבה.

חנוך גוטפרוינד: יש פה מכלול של ארגומנטים.

חנוך גוטפרוינד: אנחנו באים אליך כדי להנחות אותנו מה לעשות, וגם אם יש קיצוץ שנדע עליו בזמן ולא שנה אחרי.

זבולון אורלב: תודה על הסקירות שחידדו אצלי את ההכרה בחשיבות העניין.

זבולון אורלב: מטבע הדברים, מערכת החינוך שעובדת בסדרי גודל גדולים, אז פרוייקט של 8 מיליון שקל, זוכה לפחות תשומת לב.

זבולון אורלב: אני אבדוק עוד מקור תקציבי, שהוא המועצה להשכלה גבוהה.

זבולון אורלב: הות"ת מאוד חדשני במפתח התקצוב של המוסדות להשכלה גבוהה על פי כל מיני פרמטרים, בין היתר גם נושא הנגישות והעדפה מתקנת.

זבולון אורלב: יכול להיות, שייתן פתרון לחלק מהיחידות, למרות שלא למיג"ל ולא למו"פ.

זבולון אורלב: אפנה למשרד החינוך לשקול מחדש את סוגיית הקיצוץ, לאור החשיבות שאנחנו רואים בנושא.

זבולון אורלב: אני רוצה לקבל תשובה בכתב, תוך שבוע ימים, מדוע ועדת התמיכות לא ישבה מחודש מרץ עד היום.

זבולון אורלב: אני רוצה להבין מה הגורם המעכב.

זבולון אורלב: לא מן הנמנע שנמליץ להעביר את כל התקציב הזה למועצה להשכלה גבוהה.

זבולון אורלב: שם אין כאלה עיכובים.

זבולון אורלב: הנושא הכי חשוב בעיניי הוא נושא התודעה.

זבולון אורלב: בדרך כלל, מערכת החינוך לא קיצצה תכניות שקשורות במאבק למלחמה בסמים, למשל, כי ידעה שיקומו עליה.

זבולון אורלב: לא קיצצה מהחינוך המיוחד, מאותה סיבה.

זבולון אורלב: היא יכולה לקצץ בנוער שוחר מדע, כי לא תקום מהומה.

זבולון אורלב: הנושא הזה לא נמצא בתודעת האנשים, לכן אני אומר לך פרופ' גוטפרוינד, להיכנס לנושא יחסי הציבור, ולחשוב איך מביאים חברי כנסת, עיתונאים, ולהגיד שקרובים לסגירה.

זבולון אורלב: יש לעורר דעת קהל.

זבולון אורלב: זה שיקול אפילו בתת המודע: מקצצים איפה שחושבים שיעבור בשקט, לכן יש להעלות התודעה הציבורית באשר לחשיבות הפעילות של נוער שוחר מדע.

זבולון אורלב: אני מוכן לעזור לכם, אם השתתפותי בפעילות מסוימת יכולה לתרום, אבוא ואשתתף.

זבולון אורלב: האווירה בכנסת השתנתה ויש יותר פתיחות והקשבה לאקדמיה.

זבולון אורלב: אעזור לכם גם במאמץ לבלום את השחיקה.

חגית מאיר: יש לנו בעיה קשה.

חגית מאיר: גם כשאנחנו מצליחים לגרור עיתונאי, בשלב העריכה זה נקטע.

זבולון אורלב: אני לא מציע שהמשרד ייזום את זה, כי משרד החינוך יהיה מיד חשוד.

זבולון אורלב: היחידות צריכות לעשות את זה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: הישיבה נעולה.