ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 453, 2002-05-14 13:00

זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך והתרבות לציון הופעת העיתון "מבט לחינוך".

זבולון אורלב: החינוך הוא נושא שמעסיק כמעט כל בית בישראל.

זבולון אורלב: לא שהוא רק מעסיק כמות גדולה מאוד של אנשים - במערכת החינוך לומדים כ-1.8 מיליון תלמידים - אלא שגם בסדרי העדיפויות של כל משפחה החינוך הוא נושא חשוב, מבין החשובים ביותר, שאנשים מוכנים עבורו להוציא כספים, להיאבק ולהילחם עליו.

זבולון אורלב: דא עקא שהעיתונות הרגילה, עיתוני החדשות הרגילים מטבע הדברים, משיקולים מקצועיים, כמובן מעדיפים את מרכז הליכוד על ישיבות ועדת החינוך והתרבות.

זבולון אורלב: לכן מטבע הדברים המידע שמגיע לציבור הרחב ולציבור המורים על חינוך הוא יחסית מצומצם מאוד.

זבולון אורלב: בדרך כלל גם מפורסמים הדברים היותר אזוטריים, אני רואה את זה על-פי הכותרות למרות שכתבי החינוך משתדלים לעשות עבודה טובה.

זבולון אורלב: אני חושב ש"מבט לחינוך" הוא העיתון המסחרי הראשון שכולו מוקדש לחינוך.

זבולון אורלב: עד כה עיתוני החינוך היו עיתונים ממוסדים - אני לא רוצה להגיד עיתונים מטעם - בין אם זה עיתון שמוציא משרד החינוך ובין אם הסתדרות המורים, חברת המתנ"סים ועוד גופים כגון אלה.

זבולון אורלב: רמתם כפי שאני מכיר היא מאוד ראויה אבל כל אחד מבין היום שכאשר יוצא בשוק החופשי עיתון שהוא גם על בסיס מסחרי יש לזה יתרון מאוד גדול בכך שהוא בלתי תלוי, מאוזן וכדומה ושהאוריינטציה שלו באמת מוקדשת לחינוך.

זבולון אורלב: אני חושב שאחד היתרונות של עיתונות חינוך היא לא רק לספק סקרנות אלא באמת לספק מידע, להפיץ ידע ומידע בקרב אנשי החינוך.

זבולון אורלב: אני בטוח שכמעט כל מורה במערכת מתחבט בשאלות של ליקויי למידה אבל הוא לא יודע באיזה עיתון כתוב שהוגשה הצעת חוק ובאיזה שלב נמצאת החקיקה.

זבולון אורלב: אפשר להקדיש לחוק הזה 300 מלים.

זבולון אורלב: עיתון שכולו חינוך יכול לעשות כותרת ראשית ש-"21 חברי כנסת הגישו הצעת חוק משותפת" ולתת מידע על החוק הזה ומי הם יוזמיו וכן כל יתר הדברים האחרים.

זבולון אורלב: יצאו עד כה שני גיליונות.

זבולון אורלב: מצאתי בהם דברים מאוד רלוונטיים.

זבולון אורלב: אני מכיר את מר ישראל כהן, עורך העיתון, משנים רבות של עבודה משותפת במערכת החינוך.

זבולון אורלב: אני חושב שהבעלים באמת בחרו את העורך המתאים ביותר, הבקי ביותר, המצוי ביותר, המקצועי ביותר והמקושר ביותר בתוך מערכת החינוך.

זבולון אורלב: בשני הגיליונות באמת מצאתי עניין רב, הן ברלוונטיות של הכתבות, הן בצורה ובעריכה.

זבולון אורלב: אני גם מכיר את מר יאיר בר-קול משנים רבות של עבודה משותפת, שהוא יושב-ראש מועצת המערכת.

זבולון אורלב: התוצר הוא באמת תוצר שיכולים להתברך בו.

זבולון אורלב: אני לא כל-כך בקיא היכן העיתון הזה מופץ.

זבולון אורלב: בזמנו אמר לי מר ישראל כהן שהוא מופץ בקרב כל עובדי ההוראה בכל מוסדות החינוך.

זבולון אורלב: לא ברור לי איך.

זבולון אורלב: תיכף נשמע.

זבולון אורלב: אני חושב שיש חשיבות גדולה לכך שלעיתון כזה תהיה תפוצה גדולה.

זבולון אורלב: אני רוצה לברך את מר עמוס בהט, שהוא מנכ"ל הוצאת רכס שיזמה את הופעת העיתון.

זבולון אורלב: זה באמת משב רוח מרענן, שאנשים שפועלים על בסיס שיקולים מסחריים של רווח והפסד מוצאים לנכון להשקיע בעיתון כזה.

זבולון אורלב: אני לא איש הוצאות לאור אבל עיתון כזה הוא הוצאה נכבדה, בפרט שיש לו תפוצה של 120,000-150,000 עותקים.

קריאה: עכשיו הוא מופץ ב-130,000 עותקים.

קריאה: הוא יגיע ל-150,000 עותקים.

זבולון אורלב: מעט עיתונים יכולים להתברך בתפוצה כה גדולה.

זבולון אורלב: הטווח שלי הוא בין "הצופה" ל"מקור ראשון".

5984: "מקור ראשון" יוצא היום ב-32,000 עותקים.

5984: "הצופה" ביום שישי יוצא ב-16,000 עותקים.

זבולון אורלב: אין תגובה.

זבולון אורלב: כיושב-ראש ועדת החינוך והתרבות אני חושב שאנחנו צריכים לשבח ולהוקיר משקיע פרטי שמוכן להשקיע בכזה עיתון, שהוא מחולק חופשי וכולו בנוי על פרסומות.

זבולון אורלב: אני מבין שהוא מופץ חינם לאנשים כך שהנגישות של אנשים לעיתון היא רבה מאוד.

זבולון אורלב: אני רוצה לאחל לכם בהצלחה.

זבולון אורלב: חשבתי שזה אירוע מספיק חשוב בחיי מערכת החינוך ושיש לציין הופעה של עיתון כזה.

זבולון אורלב: אני מבטיח למתחרים שלך שאם הם ייסדו עוד עיתון אנחנו נגמול להם כמידת השוויון ונעודד עוד ועוד עיתוני חינוך.

יאיר בר-קול: קודם כל אני רוצה להביע תודה והערכה לחברנו הטוב יושב-ראש ועדת החינוך והתרבות של הכנסת על שמצא לנכון להקדיש את ישיבת הוועדה להופעת העיתון.

יאיר בר-קול: העידוד שלו בהחלט חשוב לנו.

יאיר בר-קול: העיתון הזה הוא עיתון של מחנכים, על מחנכים ואל המחנכים.

יאיר בר-קול: המטרה שלו היא לשקף את מערכת החינוך כי העיתונות היומית לא עושה את זה באופן אינטנסיבי ומקיף.

יאיר בר-קול: אנחנו מנסים למצוא איזון הולם בין דיווח על יוזמות, על חידושים ועל הישגים לבין טיפול בכשלים, מחדלים ובעיות.

יאיר בר-קול: כפי שנאמר, זה לא עיתון מטעם, זה לא עיתון ממוסד.

יאיר בר-קול: אנחנו משתדלים לשמור על פרופורציות נכונות, על הגינות בדיווח.

יאיר בר-קול: אנחנו לא נרתעים מלחשוף נתונים, אם וכאשר כאלה קיימים ובאותה מידה אנחנו מעלים על נס תופעות חיוביות, ויש כאלה לא מעט.

יאיר בר-קול: אני חושב שאנחנו ממלאים חלל ריק שקיים בישראל בדיווח מקיף ורבגוני על כל מה שנעשה במערכת החינוך.

יאיר בר-קול: אנחנו גם מנסים לתת ביטוי הולם ומקיף ולשקף את כל המגזרים.

יאיר בר-קול: תמצאו פרופורציות בהחלט נכונות בין דיווח על המגזר הממלכתי, הממלכתי-דתי, המגזר הערבי, הדרוזי, יהודים בתפוצות וכן הלאה.

יאיר בר-קול: את חברי מועצת המערכת הרכבנו בצורה כזאת שהמערכת משקפת את העשייה במערכת החינוך ומרכיבים אותה אנשים שעדיין מעורבים במערכת וכן אנשים שמילאו תפקידים מרכזיים בעבר והתרומה שלהם היא רבה מאוד.

יאיר בר-קול: הואיל ולי בצורה כזאת או אחרת יש זיקה הדוקה לחברת "רכס" אז לא אני שצריך להעלות אותה על נס אבל אני חושב שבהחלט דבריו של חבר הכנסת זבולון אורלב נכונים וטוב שבאה יוזמה כזאת.

יאיר בר-קול: אני שמח שאני חלק מהמימוש של היוזמה החשובה הזאת.

יאיר בר-קול: אנחנו מקווים ומתכננים להפוך את העיתון גם למנוף לפעילויות חינוכיות מעבר להופעת עיתון.

יאיר בר-קול: יש כבר תקדימים כמו "מעריב קונגרסים", כמו פעולות ש"סטטוס" מקיים.

יאיר בר-קול: יש לנו גם את הכוח, גם את היכולת ואני חושב שגם הצרכים קיימים בשטח.

יאיר בר-קול: כבר יצרנו מגעים בתחומים שונים.

יאיר בר-קול: אנחנו בהחלט יכולים להיות מנוף לקיום של השתלמויות, של כנסי מורים בנושאים שהמערכת שמה אותם במקום גבוה בסולם העדיפויות, שעומדים במרכז העשייה.

יאיר בר-קול: אם בכך נוכל לתרום למערכת אז הסיפוק שלנו יהיה רב, לא פחות מאשר בשל עצם הופעת העיתון.

יאיר בר-קול: אני שמח ששני הגיליונות הראשונים עוררו הדים מאוד חיוביים.

יאיר בר-קול: קיבלנו הרבה מאוד מכתבים וטלפונים, לא מוזמנים, מאנשים, החל מיושב-ראש ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, מנכ"ל משרד החינוך וראש עיריית ירושלים וכלה במורים ובמנהלים מן השורה.

5984: אפילו הצליחו ליצור מהומה בתוך סיעת המפד"ל בכנסת.

יאיר בר-קול: התגובות האלה מעודדות אותנו מאוד.

יאיר בר-קול: אנחנו לא מתכוונים לנוח על זרי הדפנה של המחמאות שקיבלנו על שני הגיליונות הראשונים ואנחנו נמשיך לפתח ולהוסיף.

יאיר בר-קול: אני לא יודע אם שמתם לב אבל תוכלו למנות 17 מדורים שמופיעים בעיתון ונותנים את הגיוון הראוי.

יאיר בר-קול: קיבלנו גם משוב חיובי מאוד על הצורה, הגרפיקה והעיצוב של העיתון.

יאיר בר-קול: מכל זה אנחנו שואבים עידוד ועושים את מלוא המאמצים שהגיליונות הבאים יהיו טובים ועשירים לא פחות ואולי אפילו יותר.

יאיר בר-קול: הגיליון הבא אמור להופיע ב-15.8, חודשיים לפני פתיחת שנת הלימודים.

יאיר בר-קול: אנחנו נערכים להופעת העיתון בשנה הבאה בתדירות של 10 גיליונות בשנה.

יאיר בר-קול: שוב, תודה לך, חבר הכנסת זבולון אורלב, ואני מודה לכל החברים.

זבולון אורלב: נדמה לי שמגיע לך מזל טוב על שנתמנית להיות יושב-ראש עמותת הסגל הבכיר בשירות הציבורי.

זבולון אורלב: רשות הדיבור למר עמוס בהט, מנכ"ל הוצאת רכס.

זבולון אורלב: אנא אמור גם כמה מלים על הוצאת "רכס".

עמוס בהט: אני רוצה להודות לך, חבר הכנסת זבולון אורלב, על המעמד ועל תשומת הלב שהואלת בימים אלה להקדיש גם לנושא חשוב זה, בעיקר כאשר ברקע נוצר ואקום מסוים מבחינת הוצאה לאור של עיתון שייצג את כלל מערכת החינוך.

עמוס בהט: היה עיתון כזה שבמשך 5 שנים מר ישראל כהן היה עורך שלו והעיתון נדם.

עמוס בהט: כעת היתה הזדמנות להרים את האתגר ולהמשיך איתו קדימה.

עמוס בהט: אני רוצה כמובן להודות לחברי במערכת, שהואילו להצטרף אלינו וליטול חלק בעשייה הזאת מתוך הכרה בחשיבות של עיתון חינוכי.

עמוס בהט: אין ספק, כפי שאמר מר יאיר בר-קול, שאנחנו עוד בתהליך גיבוש של נושאים מסוימים.

עמוס בהט: אני מניח שהשטח עוד יוסיף לנו הרבה מכאן ומכאן.

עמוס בהט: "רכס פרויקטים חינוכיים" זאת חברה שקיימת כ-20 שנים ועוסקת בפיתוח חומרי למידה, חומרים בתחום של החינוך הפורמלי.

עמוס בהט: במידה זו או אחרת - אני נתלה פה באילנות גבוהים - היא מתיימרת להמשיך את מה שהאגף לתכניות לימודים עשה כל השנים.

עמוס בהט: אנחנו לא מביאים אנשים מחוץ למערכת אלא מדובר על אנשים מתוך המערכת שהיום נרתמים לפרויקטים, מתוך הכרותם את תכני הדעת השונים, ואיתם יחד אנחנו עושים פרויקטים שונים.

עמוס בהט: למשל בתחום של הוראת המדעים לגיל היסודי, אנחנו עכשיו ממשיכים פרויקט שפרופ' דוד חן עסק בו במשך מספר רב של שנים, עם אנשים מתוך המערכת, כולל אנשים שעבדו במב"ט באוניברסיטת תל-אביב במשך כל השנים.

עמוס בהט: העניין הזה כולל פיתוח, הפקה וכן הטמעה, שזה הליך מאוד חשוב במערכת ובעצם סוגר את המעגל בהיבט של הבנת קהל המטרה וכל מה שמסביבו, וכמובן גורם לשדרוגו של הפרויקט בהמשך הזמן.

עמוס בהט: לגבי הנושא של התפוצה: העיתון מופץ כרגע לכ-130,000 אנשי חינוך.

עמוס בהט: כל מורה בחדר המורים מקבל את זה לתא שלו, העיתון מופץ למחלקות החינוך ברשויות המקומיות, לסוכנות היהודית, לקצין חינוך, החברה למתנ"סים וכמובן גגם כל צמרת משרד החינוך.

עמוס בהט: למעשה אנחנו כל הזמן מגלים מוסדות חינוך נוספים שמעוניינים ופונים אלינו לקבל את העיתון.

זבולון אורלב: תכניסו גם את חברי ועדת החינוך והתרבות לעניין.

עמוס בהט: העיתון הבא כבר יקפוץ מדרגה ואנחנו נדרשים להוציא אותו בכ-150,000 עותקים.

עמוס בהט: בנוסף לכך שהוא עיתון מסחרי אנחנו מנסים לרתום גם גורמים פיננסיים שונים שיש להם עניין בחינוך, לקשור אותם לחינוך והם גם ירימו את דגל החינוך ויעזרו לנו להניע את כל המערכת הזאת קדימה וכמובן לשדרג את העיתון, את חברי המערכת ואת הכתבים הנוספים שאנחנו נרצה לרתום לתוך אותה עשייה.

עמוס בהט: אנחנו רואים את "מבט לחינוך" כעיתון שמיועד לכולם, כולל הקונקורנטים שלנו.

עמוס בהט: חברת מט"ח עומדת בגיליון הבא לפרסם עמוד שלם, כך שמבחינה זאת כל גורם שמעוניין ורואה את העיתון הזה כבמה עבורו אנחנו מאפשרים לו את זה.

עמוס בהט: העיתון פתוח לכולם.

זבולון אורלב: אספר לכם אנקדוטה.

זבולון אורלב: כשנכנסתי להיות מנהל צעיר, בריא ורענן בלשכת שר החינוך, מר ישראל כהן כבר היה מהוותיקים.

זבולון אורלב: באחת הישיבות הראשונות היה משבר עם הסתדרות המורים והתקיימה ישיבה אצל שר החינוך עם ראשי הסתדרות המורים.

זבולון אורלב: נכנסתי לישיבה לרשום את הפרוטוקול, את עיקרי הדברים.

זבולון אורלב: השר ישב בשולחן העבודה שלו וכולם מסביבו.

זבולון אורלב: מר ישראל כהן נכנס והתיישב בספה פינתית בצד החדר והתחיל לשרבט בעט נובע בבלוק שלו.

זבולון אורלב: שאלתי אותו: "מה אתה כותב?

זבולון אורלב: הרי זה רק התחיל".

זבולון אורלב: הוא אמר לי: "מה זה משנה שרק התחיל, אני כבר מוציא לעיתונאים מה שנגמר".

זבולון אורלב: שאלתי אותו: "איך אתה כבר יודע?

זבולון אורלב: הרי השר המר עוד לא אמר שום דבר".

זבולון אורלב: הוא אמר לי: "עזוב, דיברתי איתו כבר, אני יודע בדיוק מה הולך להיות".

זבולון אורלב: הוא ישב כך במשך מספר דקות ואחר יצא החוצה.

זבולון אורלב: אחרי 3 דקות פתאום צלצל הביפר של מזכ"ל הסתדרות המורים דאז, מר בנדלר.

זבולון אורלב: הוא הסתכל על ההודעה והתחיל להשתולל: "למה אני יושב איתך, שר החינוך, הרי כבר הוצאת הודעה לעיתונים, העיתונאים כבר שואלים אותי שאלות על ההודעה שלך לעיתונות".

זבולון אורלב: אתם מבינים, עוד לא התחילה הישיבה אצל שר החינוך ומר ישראל כהן כבר הוציא הודעה וכבר החלה מהומת אלוהים.

זבולון אורלב: אני לא אשכח את זה.

עמוס בהט: אין ספק שהעבודה המשותפת עם מר ישראל כהן ועם מר יאיר בר-קול מזמנת אתגרים ורעיונות נוספים.

עמוס בהט: אנחנו בהחלט מתכוונים גם להציג את הצד היפה של מערכת החינוך וכן להציג נושאים אחרים שדורשים טיפול ועשייה הלאה.

עמוס בהט: שוב תודה.

זבולון אורלב: אני רואה שגם מר אליעזר מרכוס ומר גדעון בן-דרור הם חברים במערכת.

זבולון אורלב: יפה.

זבולון אורלב: מי זאת ריקי לוי?

אליעזר מרכוס: גברת ריקי לוי היא מנהלת בית-ספר ברנר.

אליעזר מרכוס: היא זכתה בפרס החינוך.

אליעזר מרכוס: חבר הכנסת אורלב, אני מוכרח לקחת אותך לשם לביקור.

אליעזר מרכוס: זה בית-ספר בנווה עופר, שזה אבו כביר בדרום תל-אביב.

אליעזר מרכוס: פשוט תענוג להיכנס לשם, לראות את הילדים, לראות את המעורבות של ההורים.

5984: ארצה לומר כמה מלים על יחסי הגומלין בין מערכת החינוך לבין התקשורת.

5984: התקשורת החינוכית, שחבר הכנסת אורלב, מר יאיר בר-קול, אני וגברת רינה הוד (היא לא מנהלת אבל היא גם מוותיקות משרד החינוך) הורגלנו אליה היטב, היתה תקשורת חינוכית עניפה מאוד.

5984: בדברים האלה אני מרגיש כחצי היסטוריון של התקשורת החינוכית.

5984: תארו לעצמכם שישבתי כדובר צעיר במשרד החינוך והתקשר אלי לא אחר מאשר מר שמואל שניצר ז"ל, ואחריו מר שלום רוזנפלד יבל"א, ואמרו לי: אנחנו רוצים להוציא עמוד בענייני חינוך, רוצים את העזרה שלכם; או מר יצחק לבני מנכ"ל רשות השידור התקשר ואמר: אני רוצה מהדורת חדשות שבועית בענייני חינוך; או גברת עדה אושפיז ב"הארץ" שאמרה לי: אני הולכת לערוך עמוד בענייני חינוך כל יום ראשון ב"הארץ".

5984: התקופה הזאת נגמרה והתקשורת החינוכית בעשור האחרון מאוד הצטמצמה.

5984: מהדורת החדשות בקול ישראל בוטלה, אין אף מדור לענייני חינוך בעיתונות פרט לעיתון "הצופה", בטלוויזיה אין אף תכנית אחת שעוסקת רק בתכניות חינוך, וזה אגב בניגוד מפורש לחוק רשות השידור.

5984: חוק רשות השידור תובע במפגיע מרשות השידור לעסוק בענייני חינוך.

5984: יש תכנית שעוסקת גם בחינוך, תכנית של מיקי ליאור, אך אין תכנית שעוסקת בענייני חינוך.

5984: זה הפרה גסה ובוטה של חוק רשות השידור.

5984: במצב הזה האקטואליה החינוכית, שכולנו עוסקים בה ומכירים אותה, גם סביב השולחן של ועדת החינוך והתרבות, צריכה להתמודד עם מדורים לכלכלה, למשפט, לנדל"ן, לתרבות, לאופנה, לנשים, לצרכנות, לרכב.

5984: אני לא חלילה נגד אף אחד מהמדורים האלה אבל כמו שאמרתי, חוץ מ"הצופה" כל העיתונאים האחרים לענייני חינוך צריכים להבריק את הידיעות שלהם בין ידיעה על כרישי נדל"ן שחדרו לזכרון-יעקב לבין ידיעה על רכב חדש שנמכר ב"דיל" כזה או אחר.

5984: במצב כזה צריך לשבח כל מי שעדיין שורד ומוציא עיתונים שעוסקים בחינוך.

5984: בראש ובראשונה את ארגוני המורים שמתמידים בכך שנים רבות.

5984: להסתדרות המורים יש אפילו שני עיתונים.

עפרה דונסקי: יש 5 עיתונים: "הד החינוך", "הד הגן", "הד החינוך" בערבית, "שיעור חופשי" ו"פנים".

5984: יש עוד עיתון שמוציאה גברת סיגל בן-ארצי, "קו החינוך", עיתון פקס.

5984: למרות זה מעולם לא הבנתי את הסתירה הקיימת בין העובדה שהציבור מעוניין בסיקור ובדיווח על ענייני חינוך לבין העובדה שמוציאים לאור והגופים של התקשורת המסחרית וגם הציבורית מתעלמים מזה לחלוטין.

5984: כל הסקרים שאנחנו עושים במשך כל השנים מראים, גם בימים של מלחמה, שבנושאי פנים יש תמיד התמודדות בין שני נושאים שמעסיקים את הציבור: חינוך ויחסים מתוחים בין דתיים לחילוניים.

5984: פעם החינוך יותר גבוה, פעם הנושא השני, והם מתחלפים ביניהם.

5984: לפני שעזבתי את משרד החינוך דיברתי על כך עם העורכים הצעירים של העיתונים, של הרדיו ושל הטלוויזיה.

5984: הם אמרו לי: "בסדר, אז מה?".

5984: בכל אופן, השאלה היא במקומה, כלומר איך אפשר להסביר את הפער הזה בין התעניינות הציבור בנושאי חינוך לבין העובדה שכלי התקשורת מתעלמים מהם.

5984: הזכיר מר עמוס בהט את החלטת שר החינוך להפסיק את הופעת "ערוץ חינוכי", שהיה עיתון מסוג אחר לגמרי, עיתון שיזמו שר החינוך לשעבר מר אמנון רובינשטיין ומנכ"ל משרד החינוך לשעבר מר שמשון שושני כשכיהנו בתפקידיהם.

5984: כאשר הם פנו אלי בבקשה לערוך את העיתון הם אמרו לי: "התקשורת מתעלמת מהחינוך.

5984: הדרך שלנו להעביר את המסרים של מערכת החינוך למורים היא באמצעות העיתון הזה", אבל גם העיתון הזה נדם בצורה מוזרה.

5984: כאשר מר עמוס בהט פנה אלי באחד הימים והודיע על יוזמתו אני ממש קפצתי משמחה.

5984: אנחנו בדקנו גם את ההיבטים המשפטיים, איך אנחנו מוציאים עיתון.

5984: בהתחלה רצינו להישאר עם אותו שם, כי הוא קליט, אבל ראינו שאנחנו מסתבכים.

אליעזר מרכוס: טוב שזה לא אותו שם ולא אותו עיתון.

5984: אני חושב שהיום אנחנו שמחים על כך שבחרנו שם אחר.

5984: מה גם שבתוכנו, במהותו ובהיקפו הוא שונה לחלוטין מ"ערוץ חינוכי".

5984: בנוסף לדברים שאמר מר יאיר בר-קול, הייחוד שלנו הוא שאנחנו נעסוק באקטואליה חינוכית לא במובן הרע של המלה.

5984: בגיליון השני כ-30% מהדיווחים מתייחסים לכשלים חינוכיים מאוד חמורים וכך גם בגיליון הראשון.

5984: שאלת האם היו תגובות - היו תגובות, היו גם מכתבים אלינו על הראיון עם יושב-ראש ועדת החינוך והתרבות שעורר תהודה.

5984: גימלאי אחד למשל כתב: "אם יושב-ראש ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, שמכיר את מערכת החינוך מההיסטוריה הביוגרפית שלו ובשנים האחרונות כיושב-ראש ועדה, סבור שאלה פני מערכת החינוך בתחום צמצום פערים, הישגיות וכל מיני דברים שדיברנו עליהם, סימן שהמצב באמת קשה ולא צריך לחכות לדוח מבקר המדינה".

5984: זה סוג התגובות שקיבלנו.

5984: בראיון עם מר אורלב וכן בראיון עם מר עדי אלדר היו גם דברים חיוביים.

5984: אנחנו בפירוש משתדלים ונשתדל לשמש במה למה שקורה בשטח באמת, לא רק בממסד החינוכי אלא גם באופוזיציה החינוכית.

5984: אופוזיציה חינוכית יש בחדר הזה ויש גם במקומות אחרים.

5984: יש בידינו תוצאות של סקר שערכה חברת "גלופ".

5984: שאלו את המורים בשתי קבוצות מיקוד אם הם מעוניינים לקבל עיתון חינוכי לידיהם, עיתון שיעסוק בחינוך.

5984: עיקר הממצאים היו שהם מצפים לקבל עיתון אטרקטיבי, כלומר לא כתב עת, לא מגזין אלא עיתון חדשות.

5984: רוב המורים שנשאלו בסקר טענו שהחומר המתפרסם היום בתקשורת הארצית בענייני חינוך הוא דל וחובבני ולדבריהם גם כשמתפרסם מידע על מערכת החינוך הוא מיועד לציבור הרחב ולא לציבור המורים, אין התמקצעות, אין התמקדות בהבנה של הסוגיות מול המורים.

5984: מעניין שמכל העיתונים המופיעים בישראל המורים ציינו לשבח את שבועון "לאשה".

5984: אנחנו יודעם מהעבודה שלנו שכאשר אנחנו פונים לגברת ציפורה רומנו ב"לאשה", הכתבת הראשית שלהם בנושאי חינוך, או לעורכת אנחנו נענים בדרך כלל בחיוב.

5984: היא אומרת: כן, זה מעניין אותי.

5984: אנחנו לא מקבלים תשובה כזאת מעורכים אחרים.

5984: עוד נמצא בסקר שהמורים מבקשים אינפורמציה פדגוגית מעשית.

5984: הם עייפים מחוזרים ומחוברות.

5984: הם רוצים מידע על יוזמה חינוכית או על פרויקט חינוכי, איך עושים אותו, למי פונים כדי לבצע אותו.

5984: לכן אנחנו מקפידים שלצד כל ידיעה שלנו יופיע מספר טלפון או כתובת דואר אלקטרוני.

5984: מורים גם רוצים למצוא בעיתון אינפורמציה תועלתנית, כלומר זכויות מורים וכדומה, וגם פה על-פי הנחיה של הבעלים ושל יושב-ראש המערכת אנחנו מכניסים את זה לעיתון.

5984: המורים רוצים לקבל את העיתון אחת לחודש והם רוצים גם חומר הפגה רוחני-ערכי שלא קשור לאקטואליה.

אליעזר מרכוס: כמו אופנה ...

5984: לא אופנה, לא רכב ולא נדל"ן.

5984: לסיכום, אני רוצה להודות מאוד למר עמוס בהט שפנה אלי והציע לי לערוך את העיתון.

5984: באמת ראינו בזה אתגר גדול.

5984: כמו שאמר חבר הכנסת אורלב, אני חושב שבהחלט בתקופה כזאת שבה אנשי עסקים בודקים רק את השורה התחתונה, מר עמוס בהט עצר לרגע ואמר: בואו נעשה משהו שיתרום גם למערכת החינוך.

5984: מי כמוני וכמוכם יודע עד כמה השקעה בעיתון כזה היא גדולה עד שהיא נושאת פירות.

5984: אני מודה למר יאיר בר-קול שעומד בראש מועצת המערכת.

5984: על אף ששניהם למעשה אנשי "רכס" אני רוצה לומר, בי נשבעתי שמבחינה מקצועית אני חופשי לחלוטין.

5984: בגיליון האחרון פניתי למר עמוס בהט ואמרתי לו שאני עומד לפרסם מידע על פרויקט של חברה שמתחרה ב"רכס".

5984: הוא אמר לי: תפרסם.

5984: זה היה בשבילי אות חשוב מאוד לכך שאנחנו, אני והצוות הקטן שלי, מבחינה עיתונאית חופשיים לפרסם בעיתון מידע שהוא מידע חשוב בלי קשר לשאלה מי עומד מאחורי הוצאת העיתון.

5984: כמובן תודה לחבר הכנסת אורלב.

5984: אני מבקש לציין שאנחנו פנינו מספר פעמים לשרת החינוך והיא לא הסכימה להתראיין בהתחלה.

5984: באופן טבעי פנינו לחבר הכנסת אורלב ואני שמח שכך עשינו כי התגובות שקיבלנו במכתבים ובטלפונים היו טובות מאוד.

5984: מי כמונו יודע שבאופן טבעי שרי חינוך יספרו על הישגיהם.

5984: אנחנו שלחנו שאלות מאוד נוקבות בכתב והשאלות עברו הרבה ידיים בתוך המשרד.

5984: לכן פנינו למר עדי אלדר.

5984: תודה על האירוע הזה.

אליעזר מרכוס: אדוני היושב-ראש, מאחר שבוועדה הזאת עולים באחרונה, מאז שקיבלת את התפקיד, נושאים מאוד מרכזיים, ואתה מכיר את המערכת על קרבה וכרעיה, כדי שהעיתון לא ייהפך לעיתון מטעם - ולטעמי מנכ"לית משרד החינוך מופיעה יותר מדי בגיליון האחרון, כבר הערתי על כך - אני חושב שכדאי שסדר היום של הוועדה יישלח לעורכים.

זבולון אורלב: מר ישראל כהן נמצא על המפה שלנו, ונשלחות גם ההודעות לעיתונות שאנחנו מוציאים.

אליעזר מרכוס: חשוב מאוד גם נושא המפתנים.

5984: שימו לב שבגיליון הזה יש 6 דיווחים מוועדת החינוך והתרבות ומהוועדה לקידום מעמד הילד בראשותה של חברת הכנסת תמר גוז'נסקי.

עפרה דונסקי: אני רוצה להגיד משפט אחד.

עפרה דונסקי: כמשנה למזכ"ל הסתדרות המורים שמחתי כשראיתי שבימים טרופים אלה עוסקים בנושא הזה.

עפרה דונסקי: אני רוצה לאמר לחבר הכנסת זבולון אורלב יישר כוח, ולכל אלה שבאו לכאן היום.

עפרה דונסקי: זה יום קשה מאוד למערכת החינוך.

עפרה דונסקי: היום מגיעים להרבה בתים של מורים מברקים על פיטורים.

עפרה דונסקי: ממש מזעזע.

עפרה דונסקי: גם מורים שהם מפרנסים יחידים הוצאו מהמערכת.

עפרה דונסקי: אנחנו נתמודד עם זה.

עפרה דונסקי: כאן זאת מעין פינה של משהו אחר.

עפרה דונסקי: פעם היה עיתון שאמרו שפרסם רק דברים טובים, אבל הוא תיכף נסגר.

עפרה דונסקי: יש המון פרויקטים נפלאים בבתי-הספר והעיתון הזה יכול בהחלט להוות להם כתובת.

עפרה דונסקי: הם רוצים שיכירו אותם ויחשפו אותם.

עפרה דונסקי: במתכונת הזאת לנו יש עיתון דומה, "שיעור חופשי", שמתקבל בזרועות פתוחות.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: מורי ורבותי, תודה רבה ובהצלחה.