ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 438, 2002-04-21 11:00

זבולון אורלב: אני מקדם את פניכם בברכה רבה.

זבולון אורלב: אנחנו התכנסנו בסוגיית הבחינות הפסיכומטריות.

זבולון אורלב: אני רוצה להזכיר שקיימת הצעת חוק של חברי הכנסת יוסי שריד ואילן גילאון, תיקון להצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה איסור דרישת בחינות כניסה וציון פסיכומטרי.

זבולון אורלב: קיימנו כמה דיונים ובדיון האחרון הגענו להבנה שהצעת החוק לא תקודם בתנאי שהמל"ג, ות"ת וור"ה יניחו הצעה שתניח את דעתנו לפיה הבחינות הפסיכומטריות לא יהיו חובה, אלא יהיו אופציה, ובמקום האופציה הזו תהיה חלופה אחרת שתניח את דעתנו.

זבולון אורלב: באותה ישיבה ביקשו אנשי מערכת ההשכלה הגבוהה גם ששים יום, כך נדמה לי, או איזשהו פרק זמן.

זבולון אורלב: הצענו להחליט על ששים ולא יאוחר מתשעים יום.

זבולון אורלב: הישיבה התקיימה ב-25 בדצמבר ואנחנו בתום התשעים ימים.

זבולון אורלב: כמו שאתם רואים, יושב ראש הוועדה משתדל לעמוד בלוח הזמנים שהוא קובע.

זבולון אורלב: אנחנו היום מצפים לשמוע מהמערכת מה ההצעה העומדת כדי שנוכל להגיע להבנה שהצעת החוק לא תקודם.

זבולון אורלב: כשאנחנו מדברים על דרכי הכניסה, אנחנו מדברים על כל החבילה כולה.

פרופ' נחמיה לבציון: ברשות היושב ראש, אני הפצתי פה מכתב שמופנה אל היושב ראש.

זבולון אורלב: היושב ראש קיבל אותו לפני חצי שעה.

זבולון אורלב: בהערת אגב בבחינת אל תמנע דבר טוב מבעליו, אני רוצה לומר כי ביום מסוים לפני ימים אחדים קרתה תקלה שעשרות סטודנטים נבצר היה מהם להגיע בזמן לבחינה הפסיכומטרית בגלל כל מיני בעיות תחבורה למינהן.

זבולון אורלב: זעקתם עלתה לשמיים.

זבולון אורלב: אני פניתי באותו יום וגם ימים לאחר מכן למרכז ואני רוצה לשבח את המרכז הארצי.

זבולון אורלב: אני חושב שגם שרת החינוך התערבה בסוגיה הזו.

זבולון אורלב: קיבלתי הודעה בכתב לפני ימים אחדים שהוחלט לעשות לאותם סטודנטים מועד מיוחד עוד החודש.

זבולון אורלב: אני רוצה להעריך ולומר תודה.

זבולון אורלב: אני חושב שעשיתם מעשה נכון וראוי.

פרופ' נחמיה לבציון: המכתב שהגיע רק לפני חצי שעה הוא בעצם תשובה למכתבו של יושב ראש ועדת החינוך מה-31.12.2001.

פרופ' נחמיה לבציון: הוא כתב מכתב אחד לשרת החינוך וליו"ר ור"ה וליו"ר ות"ת שבו הוא סיכם את הדיון שהיה בוועדת החינוך.

פרופ' נחמיה לבציון: כיוון שחלוקת האחריות בנושאים האלו היא בין כמה גורמים, אני ניסחתי מכתב וקודם שהעברתי אותו ליו"ר הוועדה, ביקשתי את הערות ור"ה וקיבלתי את ההערות של פרופ' עקיבא פלכסר שהוא יושב ראש ועדת הקבלה הבין-אוניברסיטאית והנוסח שנמצא פה לפניכם הוא הנוסח שתוקן על ידי פרופ' פלכסר.

פרופ' נחמיה לבציון: לכן, סעיף 1 במכתב, כפי שאתם רואים, הוא ניסוח שמוסכם היום על הוועדה המשותפת לור"ה ולמשרד החינוך.

פרופ' נחמיה לבציון: סעיפים 1 ו-2 הם הסעיפים שהופכים את הבחינה הפסיכומטרית כאופציה או מבטלים אותה כחובה.

פרופ' נחמיה לבציון: הופכים אותה לאופציה ומעמידים את החלופה.

פרופ' נחמיה לבציון: אני חושב שיו"ר ור"ה ויו"ר הוועדה יפרטו.

פרופ' נחמיה לבציון: סעיף 3 אומר שכל מוסד להשכלה גבוהה ייקבע קריטריונים להעדפה מתקנת לקבלה של מועמדים לכ0ל תחומי הלימוד מקרב קבוצות באוכלוסייה הראויות לקידום.

פרופ' נחמיה לבציון: כאן שוב אני חושב שניתן להשאיר את המלאכה בידי המוסדות להשכלה גבוהה.

פרופ' נחמיה לבציון: הסעיף הרביעי הוא האחריות שלנו, של ות"ת.

פרופ' נחמיה לבציון: כל ההתחייבויות שלנו מגובות על ידי ההחלטות של המועצה להשכלה גבוהה בנושאים האקדמיים.

פרופ' נחמיה לבציון: הצגנו פה ארבע דרכים להרחבת הנגישות להשכלה הגבוהה, היערכות חדשה של המכינות הקדם אקדמאיות.

פרופ' נחמיה לבציון: זה נושא שיידון בנוסחו זו בישיבת המועצה השבוע.

פרופ' נחמיה לבציון: אחר כך, קידום ההשכלה הגבוהה בערי הפיתוח בדרום, ייצוג באוניברסיטאות לכל מגזרי האוכלוסייה, גם נושא שכבר נדון במועצה להשכלה הגבוהה, וקידום ההשכלה הגבוהה בקרב הערבים.

פרופ' נחמיה לבציון: שוב, נושא שכבר נדון במועצה להשכלה גבוהה.

פרופ' נחמיה לבציון: במסמך הזה אני אומר שות"ת מחויבת לממש תוכניות אלו באותם היקפים שיאפשרו אילוצי התקציב.

פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו נוכל לדווח על מספרי הסטודנטים שתוקצבו במסגרות אלו לאחר שנגיע לסיכומים עם האוצר על תקציב ההשכלה הגבוהה לשנת תשס"ג ואילך.

פרופ' נחמיה לבציון: יש פה דברים שהם פשוט נוגעים למספרי סטודנטים ואת זה כמובן נוכל לתת ברגע שיהיה לנו סיכום עם האוצר.

פרופ' נחמיה לבציון: אני רק רוצה לומר שות"ת כבר קיבלה החלטה שאומרת שבכל הקצאה של מספרי סטודנטים למוסדות, נעמיד מכסה או הקצאה מיוחדת לאוכלוסיות ראויות לקידום.

פרופ' נחמיה לבציון: אם האוכלוסיות האלה תצטרכנה להתחרות באופן חופשי עם כלל האוכלוסייה, אנחנו עלולים למצוא שהן תמיד תהיינה אלה שתישארנה בסוף ולא תיקלטנה.

פרופ' נחמיה לבציון: ולכן, בישיבתה האחרונה ות"ת קיבלה החלטה שההקצאה למוסדות תהיה מחולקת לשתיים.

פרופ' נחמיה לבציון: קודם הקצאה גלובלית שאז כולם מתחרים בינם לבין עצמם, ובנוסף לכך, תהיה הקצאה מיוחדת לאוכלוסיות ראויות לקידום כדי שהן תוכלנה להתקבל.

פרופ' נחמיה לבציון: שוב, הקבלה תהיה לפי החלטה של המוסדות.

פרופ' נחמיה לבציון: זו התרומה של ות"ת במדיניות שלה לקידום ההעדפה המתקנת עליה דובר פה.

זבולון אורלב: איך תבוא לידי ביטוי ההקצאה הכספית לגבי העדפה מתקנת?

זבולון אורלב: אם אני מבין אותך נכון, מי שמתקבל בהעדפה מתקנת, ייתכן והוא לא מסיים לימודיו בשלוש שנים.

פרופ' נחמיה לבציון: לא, אלו שני דברים שונים.

פרופ' נחמיה לבציון: גם פה יש לנו החלטה שבתנאים מסוימים לאוכלוסיות מסוימות, אנחנו מאפשרים פריסה לארבע שנים.

פרופ' נחמיה לבציון: הסטודנט משלם רק 300% שכר לימוד והתקצוב של ות"ת תיקח בחשבון את העובדה הזו.

פרופ' נחמיה לבציון: אני לא רוצה להיכנס פה לעניין הניצולת וכל הדברים האלו.

פרופ' נחמיה לבציון: כלומר, הדברים האלו יבואו לביטוי.

יוסי שריד: אם אני לא טועה, זו החלטה שקיבלנו כאשר אני הייתי במועצה להשכלה גבוהה.

פרופ' נחמיה לבציון: כן.

פרופ' נחמיה לבציון: קיבלנו את זה לגבי שתי אוכלוסיות.

פרופ' נחמיה לבציון: האוכלוסייה הערבית וערי הפיתוח.

פרופ' נחמיה לבציון: גם אז אמרנו שנרחיב את זה.

פרופ' נחמיה לבציון: כלומר, לא רק לאוכלוסייה הראויה לקידום שמסומנת, אלא כל אוכלוסייה שנגדיר אותה כראויה לקידום.

פרופ' נחמיה לבציון: לדוגמא, נניח ויש לנו הקצאה של אלף סטודנטים, וסטודנטים פירושו הקצאה כספית, אנחנו יכולים להחליט ששבע מאות מתקבלים בחלוקה הכללית של הסטודנטים בתחרות חופשית, ועוד שלוש מאות הם אוכלוסיות ראויות לקידום, ואותם מוסדות שייקלטו אותם בקריטריונים שלהם, עם ההעדפה המתקנת שלהם או בלי ההעדפה המתקנת, אנחנו נעמיד לרשותם את מספרי הסטודנטים.

פרופ' נחמיה לבציון: כלומר, היום כל האלף עומדים בעצם בתחרות כגוף אחד ואז מי שבא עם נקודת זינוק נמוכה יותר, הסיכויים שלו להתקבל הם נמוכים יותר.

פרופ' נחמיה לבציון: על ידי זה שאנחנו מקצים להם, אני חושב שאנחנו עוזרים.

זבולון אורלב: אני רוצה לשאול עוד שאלת הבהרה לגבי המכתב שלך.

זבולון אורלב: לא ציינת פה לוח זמנים.

זבולון אורלב: אם אני מבין נכון, המכתב שלך הוא תקף לתשס"ד.

פרופ' נחמיה לבציון: המכתב שלי תקף בידיעה שנמצאים פה יושב ראש ור"ה ויושב ראש ועדת הקבלה של האוניברסיטאות שיגידו את דברם.

זבולון אורלב: כלומר, לא במקרה במכתב שלך אין תאריך.

פרופ' נחמיה לבציון: נכון.

יוסי שריד: במהלך התשעים יום, האם קיבלתם מכל מוסד ומוסד הסבר לגבי מה הכוונה שלו ואיך הוא מתכוון לבצע את מדיניות ההעדפה המתקנת או שזו משאלת לב כללית והבעת כוונות, אבל אין לנו ידיעה ברגע זה איך כל מוסד ינהג?

פרופ' נחמיה לבציון: אני חושב שיושב ראש ור"ה יכול להשיב, אבל אני אומר את הגישה שלנו.

פרופ' נחמיה לבציון: אולי גם פרופ' טלר ירצה להתייחס.

פרופ' נחמיה לבציון: אני חושב שאנחנו צריכים לדאוג רק לדבר אחד, אם מוסד רוצה לחרוג מהכללים של המועצה להשכלה גבוהה, למשל, לקבל בלי תעודת בגרות, אז הוא צריך לקבל את אישור המועצה.

פרופ' נחמיה לבציון: אבל, כל זמן שהוא בתוך כללי המועצה, הדיסקרציה ושיקול הדעת, ולכן גם נאמר כך בסעיף 3, הוא של המוסד.

פרופ' נחמיה לבציון: אם ועדת החינוך רוצה וור"ה והמוסדות חושבים שהם יכולים להביא את זה, אני הייתי מציע לקבל מעבר לקריאה הכללית של ועדת החינוך למוסדות להפעיל קריטריונים לזה, לתת את זה ולבקש אותם שהקביעה הזו תהיה גם מפורסמת.

פרופ' נחמיה לבציון: כלומר, שהציבור יידע, כולל ציבור המועמדים, מה הקריטריונים שכל מוסד קבע לו להעדפה המתקנת.

פרופ' נחמיה לבציון: אני יודע שהיום כבר לכל מוסד יש כללים שהוא כבר קבע והם יכולים לומר אותם.

פרופ' נחמיה לבציון: אני יודע לגבי תל-אביב, לגבי ירושלים שנציגיהם נמצאים פה.

פרופ' נחמיה לבציון: אבל, גם לגבי האחרים.

זבולון אורלב: אני מציע עכשיו שנאפשר גם ליו"ר ור"ה וגם ליו"ר הוועדה לדבר.

זבולון אורלב: פרופ' מגידור, בבקשה.

פרופ' מנחם מגידור: ור"ה באופן עקרוני אימצה את ההסדר שלפיו כאופציה אפשר להחליף את ציון הבחינה הפסיכומטרית בציון משוקלל של צירוף מסוים של בחינות חיצוניות.

פרופ' מנחם מגידור: כאשר ישנם שני צירופים, אנחנו מציעים שני צירופים, כשאחד עם אופי יותר ריאליסטי והאחד עם אופי יותר הומניסטי.

פרופ' מנחם מגידור: כאלטרנטיבה כמובן תישאר עדיין הבחינה הפסיכומטרית.

פרופ' מנחם מגידור: אני, אגב, מאמין שדווקא בבחינה הפסיכומטרית יש אלמנט יותר שוויוני מבחינות הבגרות, אבל לא ניכנס לוויכוח הזה.

פרופ' מנחם מגידור: אני רוצה להתייחס עכשיו לגבי צורת ההפעלה.

פרופ' מנחם מגידור: יש ועדה מקצועית שלנו שפרופ' פלכסר ידווח עליה, יחד עם אנשי משרד החינוך, ברמה של שיתוף פעולה טוב מאוד.

פרופ' מנחם מגידור: הוועדה עובדת במרץ.

פרופ' מנחם מגידור: יש הרבה שאלות טכניות לא פשוטות.

פרופ' מנחם מגידור: עדיין אין לנו מהמומחים בשטח לוח זמנים מחייב לגבי ההספקה של הנתונים ממשרד החינוך.

פרופ' מנחם מגידור: יש כאן קשיים לא פשוטים.

פרופ' מנחם מגידור: עד כמה שאני מבין, זה קל יותר לגבי השנה-שנתיים האחרונות.

פרופ' מנחם מגידור: זה הרבה יותר קשה לגבי נתונים משנים מאוחרות.

פרופ' מנחם מגידור: לגבי קבלה, ההרשמה שמתרחשת בתשס"ב כבר נמצאת בעיצומה ועליה כמובן אין מה לדבר.

פרופ' מנחם מגידור: מה שאנחנו מאוד היינו רוצים הוא לא להחמיץ את הקבלה לתשס"ד, כלומר ההרשמה שמתקיימת בתשס"ג.

פרופ' מנחם מגידור: אבל לצורך כך אנחנו צריכים כמעט בטווח המיידי לקבל לוח זמנים חד משמעי, מחייב, של נתונים על מנת שנוכל לפרסם את זה למועמדים.

פרופ' מנחם מגידור: אנחנו לא יכולים להסתכן בפרסום מבלי שאנחנו יודעים שנקבל את הנתונים.

פרופ' מנחם מגידור: אם נפרסם והנתונים לא יגיעו אלינו נהיה בצרה צרורה.

יוסי שריד: על אילו נתונים בדיוק אתה מדבר?

פרופ' מנחם מגידור: על נתונים של הבחינות של הבגרות של הבחינות החיצוניות.

זבולון אורלב: אני אתרגם אותו, יש להם חשש שמשרד החינוך והתרבות לא ערוך, לא יכול ולא מסוגל לספק את מה שכתוב בסעיף 1.

פרופ' מנחם מגידור: יש כאן שני סוגי נתונים.

פרופ' מנחם מגידור: אנחנו צריכים לקבל נתונים מן העבר על מועמדים שהתקבלו, על מנת לעשות כיול.

פרופ' מנחם מגידור: מאחר והבחינה הפסיכומטרית נשארת גם כאופציה, צריך לכייל את זה יחסית לבחינה הפסיכומטרית ולבוא ולומר שציון בגרות כזה שקול לציון כזה וכזה של בחינה פסיכומטרית.

פרופ' מנחם מגידור: זו בעיה טכנית אחת שגם היא דורשת זמן.

פרופ' מנחם מגידור: היא דורשת נתונים מהעבר.

פרופ' מנחם מגידור: הדבר השני, משרד החינוך צריך להתחייב באופן חד-משמעי שלגבי המועמדים שיירשמו בתשס"ג לקראת שנת הלימודים תשס"ד, אכן נוכל לקבל את הציונים הללו, ושנקבל את זה בזמן על מנת לבצע את ההצלבה הנדרשת.

פרופ' מנחם מגידור: זו כרגע שאלת המפתח מבחינתנו.

פרופ' מנחם מגידור: פרט לשאלה הזו, אנחנו מוכנים באופן עקרוני לצאת לדרך בהרשמה שמתקיימת בתשס"ג לקראת תשס"ד.

פרופ' מנחם מגידור: אני אתן אחר כך לפרופ' פלכסר לפרט בנושא הזה של הנתונים וההיערכות הטכנית לביצוע הדבר הזה.

פרופ' מנחם מגידור: אגב, אני מבין ממה שנמסר לי שקל יותר לגבי הבחינות השוטפות, לגבי אנשים שנבחנים בשנה הנוכחית לשנה הבאה.

פרופ' מנחם מגידור: למשרד החינוך הרבה יותר קשה להתחיל לשלוף נתונים מן העבר.

פרופ' מנחם מגידור: שם הקושי הגדול.

פרופ' מנחם מגידור: נושא ההעדפה המתקנת.

פרופ' מנחם מגידור: אני חושב שהדבר הזה נמצא בידי כל אחד מן המוסדות להשכלה גבוהה.

פרופ' מנחם מגידור: זו איננה רק משאלת לב, אלא כל אחד מהמוסדות נקט בצעדים על פי אופיו ועל פי החלטות המוסדות המוסמכים שלו.

פרופ' מנחם מגידור: יש מודלים שונים שפותחו בכל אחד מהמוסדות.

פרופ' מנחם מגידור: הם מבוססים במידה רבה על כך שיש מכסה מסוימת במקצועות מבוקשים.

פרופ' מנחם מגידור: יש מקומות שזה בכל המקצועות ויש מקומות שזה בחלק מהמקצועות.

פרופ' מנחם מגידור: יש כל מיני מודלים שמבוססים על כך שאנשים שהם ראויים להעדפה מתקנת, כאשר בדרך כלל הקריטריון ראוי לקידום הוא לפי הקריטריון של האגודה לקידום בחינוך.

פרופ' מנחם מגידור: אנחנו לא רצינו לבנות מודלים משלנו.

פרופ' מנחם מגידור: יש כאילו תור נפרד של האנשים הללו.

פרופ' מנחם מגידור: אגב, לשמחתי ולעיתים די קרובות קורה שאותו מועמד זכאי להתקבל בלי העדפה מתקנת.

פרופ' מנחם מגידור: הרבה פעמים אנשים ליתר ביטחון פונים במסגרת המסלול של העדפה מתקנת, והם ראויים להתקבל גם במסלול הרגיל ואז המכסה איננה נספרת.

פרופ' מנחם מגידור: כלומר, מי שהצליח להתקבל בצורה הרגילה, לא נספר במסגרת המכסות שהמוסדות נתנו.

פרופ' מנחם מגידור: יש היענות לנושא.

פרופ' מנחם מגידור: כל אחד מהמוסדות מטפל בעניין הזה.

פרופ' מנחם מגידור: אני חושב שבסך הכל אנחנו נמצאים בכיוון הנכון.

פרופ' מנחם מגידור: אני רוצה להדגיש שעדיין לפי תפיסתי, המסלול הנכון ביותר, המועיל ביותר, לטווח רחוק לפתרון בעיה של פערים ברקע החינוכי של המועמדים שבאים הן עדיין המכינות הקדם אקדמיות.

פרופ' מנחם מגידור: המכינות הקדם אקדמאיות עושות עבודה נפלאה.

פרופ' מנחם מגידור: אנשים שבאים עם נתוני קבלה שמעידים על זה שהייתה איזשהי בעיה במערך לימודיהם היסודיים או התיכוניים, במשך אותה שנה אינטנסיבית של המכינה בדרך כלל מגיעים להישגים יוצאים מהכלל.

פרופ' מנחם מגידור: אחר כך, אנחנו גם בוחנים את זה במסגרת לימודיהם.

פרופ' מנחם מגידור: הם אחר כך מטובי התלמידים בתוכנית הרגילה של המוסד.

יוסי שריד: האם יש למישהו מושג מה המצב עכשיו של הבחינות הקדם אקדמאיות מבחינת ההיצע והביקוש?

פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו נמצאים היום בערך עם אחד עשר אלף סטודנטים במכינות הקדם אקדמאיות.

פרופ' נחמיה לבציון: בשינויים שישנם והם מנוסחים פה, אנחנו פותחים אותן רחב יותר בכך שיהיו גם מסלולים שבהם לא תידרש כלל תעודת בגרות.

פרופ' נחמיה לבציון: היום נדרשת תעודת בגרות שלמה או חלקית.

פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו הולכים לפתוח מסלול שבו גם לא תידרש כלל תעודת בגרות.

פרופ' נחמיה לבציון: כלומר, זו הזדמנות שנייה לכל.

פרופ' נחמיה לבציון: זה אומר שאנחנו מצפים לגידול בעוד כחמשת אלפים סטודנטים על פני חמש שנים ונגיע ל-16-15 אלף סטודנטים במכינות האקדמאיות.

פרופ' נחמיה לבציון: זהו גידול משמעותי ביותר.

יוסי שריד: האם יש ביקוש שלא נענה?

פרופ' נחמיה לבציון: לא.

פרופ' נחמיה לבציון: תראה, יש ביקוש שלא קיים.

פרופ' נחמיה לבציון: למשל, במגזר הערבי.

פרופ' נחמיה לבציון: הסטודנטים הערביים מהווים רק 3% במכינות הקדם אקדמאיות במגזר הערבי, כאשר אין לזה כאילו שום הצדקה שהרי אין שם כמעט תנאי קבלה.

פרופ' נחמיה לבציון: אם אומרים שהם לא מתקבלים למוסדות ויש דחייה רבה, אז אתה יכול למצוא כל מיני סיבות טובות או לא טובות.

פרופ' נחמיה לבציון: במכינות הקדם אקדמאיות זה איננו.

פרופ' נחמיה לבציון: המודעות שם פשוט לא קיימת.

פרופ' נחמיה לבציון: אחת ההמלצות של הוועדה של מא'ג אלחאג' שהמועצה וות"ת אימצו אותה היא להקים מרכזי מידע ולפתח את התודעה והמודעות בקרב הסטודנטים המועמדים.

פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו ממש מודעים לכך שצריך להגביר את המודעות.

פרופ' נחמיה לבציון: אחד הנתונים שיש לי לגבי עיירות הפיתוח בדרום כאשר בקיץ תשס"א עשינו מאמץ לקראת תשס"ב, הוא שמספר הסטודנטים שגדל במכינות הקדם האקדמאיות בשלוש מכללות, בספיר, קיי והמכללה האקדמית להנדסה, עלה מ-150 ל-300.

פרופ' נחמיה לבציון: כלומר, תוך חודשיים הכפלנו את מספר המועמדים.

פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו חוששים שמסע ההתעוררות שאנחנו עושים יביא לביקוש ומצד שני, הצמצומים בתקציב שנופלים עלינו ממש באותו זמן, עלולים פעם ראשונה ליצור מצב שבו לא עניין יכולת הקליטה, אלא העובדה ששכר הלימודים של הסטודנטים האלה מתוקצב, אם הם ראויים לקידום הם אינם משלמים שכר לימוד.

פרופ' נחמיה לבציון: משרד הביטחון או או ות"ת משלמים את שכר הלימוד.

פרופ' נחמיה לבציון: השנה אנחנו משקיעים בנושא הזה חמישים מיליון שקל.

פרופ' יחזקאל טלר: הפוטנציאל הוא גדול מאוד.

פרופ' יחזקאל טלר: ישנן אוכלוסיות מאוד גדולות שפשוט אין להן את המודעות.

פרופ' יחזקאל טלר: את זה ראינו גם בוועדת הנגב.

פרופ' יחזקאל טלר: הפער בין הדימוי העצמי שלהם לאקדמיה הוא כל כך גדול.

פרופ' יחזקאל טלר: על ידי הגדלת המודעות אפשר להגדיל באופן מאוד משמעותי את מספר הלומדים ביחידות הקדם אקדמאיות.

זבולון אורלב: תודה, פרופ' טלר.

זבולון אורלב: פרופ' עקיבא פלכסר יושב ראש הוועדה, בבקשה.

פרופ' עקיבא פלכסר: רציתי להקדים ולומר שיש הרמוניה מלאה בין משרד החינוך לבין האוניברסיטאות.

פרופ' עקיבא פלכסר: יש לנו ועדה משותפת שפועלת מזה הרבה שנים.

פרופ' עקיבא פלכסר: אנחנו, האוניברסיטאות, כל פעם נדרשים לעזור למשרד החינוך ברפורמות שונות ובחפץ לב אנחנו עושים.

פרופ' עקיבא פלכסר: אנחנו עובדים כבר משיטת ההגרלות דרך הניקוד, דרך המודולרי, ובאמת פותרים בעיות.

פרופ' עקיבא פלכסר: השינוי לטובת משרד החינוך או ברוח ההצעה של חבר הכנסת שריד זה ציון הליבה והפסיכומטרי כאופציה.

פרופ' עקיבא פלכסר: ציון הליבה זה הישענות ב-100% על ציוני הבגרות.

פרופ' עקיבא פלכסר: כאן בעצם משרד החינוך קיבל את כל הקרדיטציה מהאוניברסיטאות.

פרופ' עקיבא פלכסר: אם רק לוקחים את הבגרות כמות שהיא יש עם זה בעיות וקצת עיוותים.

פרופ' עקיבא פלכסר: לכן הוצע העניין הזה של ציון הליבה.

פרופ' עקיבא פלכסר: אגב, הזכויות מגיעות לפרופ' נחמיה לבציון.

פרופ' עקיבא פלכסר: הוא קרא לזה מספר קסם בזמנו.

פרופ' עקיבא פלכסר: אנחנו פחדנו קצת מקסם והגרלות והלכנו לציון הליבה.

פרופ' עקיבא פלכסר: אבל, העניין הזה עובד והעניין הזה באמת מתקדם בצורה יוצאת מהכלל בוועדה המשותפת.

פרופ' עקיבא פלכסר: מינינו גם ועדת משנה לדברים יותר טכניים של תוכנות המחשב וכד'.

פרופ' עקיבא פלכסר: ברמה העקרונית אין בעיות והכל עובד יופי.

פרופ' עקיבא פלכסר: בטנגו הזו מחוללים שניים.

פרופ' עקיבא פלכסר: צריך משרד החינוך, כפי שפרופ' מגידור אמר, לספק לנו את הציונים וקבענו איזשהו לוח זמנים איתם בוועדה שלנו.

פרופ' עקיבא פלכסר: לצערנו, ואני חס שלום לא רוצה לדבר סרה כי אנשים עובדים מאוד קשה במשרד החינוך.

פרופ' עקיבא פלכסר: אני לא אשתף אתכם בכל הבעיות הטכניות, יש בעיות עקרוניות שקשה לפתור אותן בהבל פה.

פרופ' עקיבא פלכסר: למשל, בצד של בני המיעוטים, שפת האם נלמדת בארבע יחידות ולא רק שתי יחידות כמו אצלנו.

פרופ' עקיבא פלכסר: זה הבעה בלשון וספרות.

פרופ' עקיבא פלכסר: משרד החינוך עכשיו נערך להפרדה של הציון הכולל הזה של ארבע יחידות לשניים.

פרופ' עקיבא פלכסר: זה לא טריוויאלי, זה לא ברגע.

פרופ' עקיבא פלכסר: שנית, עניין ההגרלות.

פרופ' עקיבא פלכסר: בהגרלות אין ציון חיצוני.

יוסי שריד: כשכתוב פה שפת אם, האם כאשר מדובר בערבים מדובר בערבית?

פרופ' יחזקאל טלר: כן.

פרופ' עקיבא פלכסר: לא ניכנס לפרטים, אבל משרד החינוך טוען שבהיסטוריה יש לו שלושים ציונים והוא מתקשה.

פרופ' עקיבא פלכסר: אנחנו אמרנו להם, וגם כתבנו את זה: ראו, אם אנחנו עד הראשון ליוני השנה מקבלים את כל הציונים ממשרד החינוך, אז נעשה מאמץ עליון לכווץ את כל ההיערכות באוניברסיטאות.

פרופ' עקיבא פלכסר: אני יודע שאוניברסיטת תל-אביב מוכנה לחצי שנה.

פרופ' עקיבא פלכסר: חיפה ביקשה שלושת רבעי שנה.

פרופ' עקיבא פלכסר: מכל מקום, נעשה מאמץ עליון לכווץ את זה.

פרופ' עקיבא פלכסר: במשרדי התקיימה ישיבה ביום ששי של כל הוועדה המשותפת הזו ולצערם ולצערנו הם אומרים: אנחנו לא יכולים לספק את הסחורה בראשון ביוני.

פרופ' עקיבא פלכסר: יש להם הרבה מאוד בעיות.

פרופ' עקיבא פלכסר: שוב, אני לרגע לא בא להאשים.

פרופ' עקיבא פלכסר: יש להם בעיות אובייקטיביות רבות מאוד.

פרופ' עקיבא פלכסר: חבל שנציגי משרד החינוך לא הגיעו.

פרופ' עקיבא פלכסר: הם טוענים שלא הוזמנו.

יוסי שריד: מי הנציג הבכיר של משרד החינוך בוועדה הזו?

פרופ' עקיבא פלכסר: ישנם שניים, גם איציק כהן וגם עמי וולנסקי.

זבולון אורלב: אני רוצה להבהיר שמשרד החינוך הוזמן.

פרופ' עקיבא פלכסר: שוב,ברצוני להדגיש שאנחנו עובדים באמת בהרמוניה מלאה.

פרופ' עקיבא פלכסר: הם חושבים שביולי אוגוסט יכול להיות שהם יוכלו לספק את הדברים האלו ולהתגבר על המכשולים האלו.

פרופ' עקיבא פלכסר: מרגע שנקבל את זה, האוניברסיטאות תוכלנה לעשות את זה בחצי שנה, באמת בזמן קצר ככל האפשר.

פרופ' עקיבא פלכסר: אבל, לשנת הלימודים תשס"ד, הידיעון כבר יוצא באוקטובר-נובמבר השנה והכל צריך להיות כתוב שם.

פרופ' עקיבא פלכסר: כל הדברים צריכים להיות מוסברים.

פרופ' עקיבא פלכסר: עשינו כל מאמץ והיו אפילו הצעות ללכת על שנתון מסוים, אבל זה נראה לנו חצי עבודה.

פרופ' עקיבא פלכסר: החלטנו בלא הצבעה, אבל בתמימות דעים של כל הוועדה, ושוב אני מזכיר, זה פריטטי, זה משרד החינוך ואנחנו, שכנראה זמן ריאלי יהיה תשס"ה, כי פשוט הם לא מסוגלים.

פרופ' עקיבא פלכסר: זה חבל.

יוסי שריד: למה לא תיקחו איזה טווח ביטחון בכל זאת?

יוסי שריד: קחו תשס"ז מה יכול להיות?

פרופ' עקיבא פלכסר: אם בציניות, אז לקחנו.

פרופ' עקיבא פלכסר: הם לא מספקים את הסחורה.

יוסי שריד: יש להם את כל הסחורה.

יוסי שריד: אני לא מבין מה צריך לספק שם.

פרופ' עקיבא פלכסר: יתרה מזו, עשינו את העניין הרבה יותר פשוט.

פרופ' עקיבא פלכסר: בוועדה הזו דובר על מצרפים רבים אז, ואנחנו עשינו רק שני מצרפים של שלושת השפות, דהיינו, אנגלית, מתמטיקה ושפת אם, והמצרף השני, היסטוריה.

פרופ' עקיבא פלכסר: יש כאן גיוון של אינסוף דברים.

פרופ' עקיבא פלכסר: למשל, הייתה הצעה לטפל בתנ"ך ומקרא.

פרופ' עקיבא פלכסר: בני המיעוטים לא לומדים את זה ולכך צריך לראות מה הולך עם הקוראן.

פרופ' עקיבא פלכסר: יש הצעה רצינית מאוד שקיבלנו פרופ' תמיר לטפל גם באזרחות.

פרופ' עקיבא פלכסר: אין זה אומר שלא יהיה.

פרופ' עקיבא פלכסר: נתחיל עם שני המצרפים האלו.

פרופ' עקיבא פלכסר: טכנית זה גם יהיה הרבה יותר קל.

פרופ' עקיבא פלכסר: במשך השנים אולי נעבור למצרפים נוספים, אדרבא.

פרופ' עקיבא פלכסר: לכן, אנחנו מאוד הקלנו על משרד החינוך.

פרופ' עקיבא פלכסר: אבל, גם כאן יש לו קושי לספק את זה בזמן.

פרופ' עקיבא פלכסר: זה לא האוניברסיטאות, זה משרד החינוך.

פרופ' עקיבא פלכסר: ברגע שהוא יספק את הציונים אנחנו נוכל להתקדם.

פרופ' עקיבא פלכסר: לפני שמקבלים את זה לא נוכל להתקדם.

פרופ' עקיבא פלכסר: לטנגו הזה צריך שני אנשים.

זבולון אורלב: אני מבין מכם שאם עד ראשון ביוני או תאריך אחר שתנקבו, משרד החינוך יעמוד ויעביר לכם, מבחינתכם תהיו מוכנים.

פרופ' עקיבא פלכסר: נעשה כל מאמץ.

זבולון אורלב: אתם אומרים בתשס"ד יש לוח זמנים ולוח הזמנים הוא שבאוקטובר צריך להתפרסם הידיעון לתלמיד החדש, ואתם צריכים את הנתונים בסדר גודל של עד הראשון ביוני.

זבולון אורלב: אני מוכרח לומר שלוח הזמנים הזה לי נשמע הגיוני.

זבולון אורלב: בואו נשמע עכשיו את נציגי משרד ואני מתפלא שמשרד החינוך פתאום נעלם, חוץ מדורית.

זבולון אורלב: מה קורה?

עו"ד דורית מורג: אני כאן אמונה על הצד המשפטי בלבד.

זבולון אורלב: לצערי, גם המתאמת יעל פרבר פתאום נעלמה.

זבולון אורלב: אני מוכן להתקשר לשרת החינוך.

זבולון אורלב: אני כמעט בטוח שהשרה לא מודעת לכל מה שמתרחש כאן.

זבולון אורלב: מאחר והיא אמרה דברים מאוד נחרצים בישיבה הראשונה על הצעת החוק והיא תומכת, מותר אפילו להגיד נלהבת, בכל המהלך הזה.

זבולון אורלב: אני משוכנע שהיא תורה למשרדה לעשות את כל מה שאפשר ומותר כדי שתקבלו את הנתונים האלו.

זבולון אורלב: ושוב, מבחינתי גם אם אי אפשר ללכת אחורה ונתחיל בתשס"ד רק לבוגרי שנים אלו ואלו, זה גם בסדר.

זבולון אורלב: העיקר להתחיל איך שהוא במהלך.

זבולון אורלב: כלומר, יכול להיות שתיאורטית קשה להם עכשיו לעשות הפרדות במחשבים ולעשות שחזורים כי כך וכך.

זבולון אורלב: אבל, הם עכשיו יכולים לבנות את תוכנת הציונים לבוגרים של עכשיו.

זבולון אורלב: לכן אני אופטימי שאפשר לשים רגל בדלת.

זבולון אורלב: אם נשים רגל בדלת, אני בטוח שהתהליך יתקדם.

יוסי שריד: למה מוכרחים ללכת אחורה?

יוסי שריד: כלומר, זה היה רצוי, אבל למה מוכרחים?

יוסי שריד: אנחנו לא מרעים חס וחלילה את הכללים.

יוסי שריד: אין לנו זכות להריע.

פרופ' נחמיה לבציון: אלו שניגשים עכשיו הם כאלו שנבחנו בחינות בגרות לפני שלוש וארבע שנים.

פרופ' נחמיה לבציון: רובם יהיו כאלה אחרי שירות בצה"ל.

זבולון אורלב: יכול להיות.

יוסי שריד: זו בעיה.

זבולון אורלב: אני מסכים איתך, יכול להיות.

זבולון אורלב: אבל, אנחנו מעדיפים לשים רגל בדלת.

זבולון אורלב: אנחנו יודעים שבתשס"ד התחלנו את המהלך, גם אם 5% או 10% מהתלמידים ייכנסו לזה.

עו"ד אייל זנדברג: אבל זה ייפגע בסטודנטים, כי המקומות ייתפסו וייפגעו אלו שהלכו לצבא לשלוש שנים.

עו"ד אייל זנדברג: צריך לוודא שזה לא קורה.

פרופ' מנחם מגידור: לא.

פרופ' מנחם מגידור: אנחנו בונים ציון משוכלל שלגבי חלק מהאוכלוסייה יהיה מורכב מהפסיכומטרי והבגרות הרגילה עם הציון הפנימי, ולאוכלוסייה שלגביה ישנו הנתון הזה אנחנו בונים ציון משוכלל שבנוי מציון הליבה הזה והבגרות.

עו"ד אייל זנדברג: קיימת תמיד בחירה ולכן זה בהכרח משפר.

עו"ד אייל זנדברג: אם יש מאה מקומות בפקולטה לרפואה אז מי שהתקבל קודם זה מי שמצבו משופר ומי שהלך לשרת שלוש שנים בצבא, באותה שנה לפחות, עשוי להיפגע.

יוסי שריד: ברור לגמרי שאם הבדיקה תעלה שמי ששירת בצבא יקופח, אז זה לא בחשבון.

יוסי שריד: אנחנו לא נקפח את מי שהלך לצבא.

זבולון אורלב: אני מוכרח לומר לך שלגבי כל שינוי בבגרות משיטה לשיטה, בהנחה שהשיטות הטיבו, הקלו ואפשרו אופציה, אתה יכול לומר את אותו הדבר.

זבולון אורלב: אתה יכול לומר את זה לגבי כל שינוי שאתה עושה במתכונת הבחינות.

זבולון אורלב: אם באים שני סטודנטים שנבחרו בשתי מתכונות שונות, אתה כבר יוצר איזשהי בעיה בינהם.

עו"ד אייל זנדברג: ההבדל הוא שכאן אדם מנהל את ענייניו והוא בחר לעכב את ההיבחנות שלו או לא.

עו"ד אייל זנדברג: הוא בחר לעשות בחינה פסיכומטרית בשנה א' או בשנה מאוחרת יותר.

עו"ד אייל זנדברג: אבל, אם אני בחרתי להיבחן מאוחר יותר ובינתיים שינו את כלל הפסיכומטרי, הורידו למשל את הציורים שיש שם, אז הבחינה היא קלה יותר ואני נהנה, ומי שנבחן פעם לא נהנה.

עו"ד אייל זנדברג: אבל, ציוני הבגרות לעומת זאת - - -

זבולון אורלב: גם בציוני הבגרות הייתה למשל הגרלה בשנה אחת או בשנתיים.

זבולון אורלב: בא אחד ממחזור שלא היו הגרלות וקיבל ציון נמוך, ובא אחר שהיה לו הגרלות.

זבולון אורלב: זה לא הוגן שמקבלים את שניהם על פי אותו סרגל.

פרופ' מנחם מגידור: אני חושב שעל זה ניתן למצוא תיקון.

פרופ' מנחם מגידור: נניח שלגבי תשס"ד לא יהיו נתונים של ציוני הליבה לגבי מי שנבחן לפני שלוש שנים.

פרופ' מנחם מגידור: ממילא גם היום אנחנו מתקננים את ציוני הבגרות לפי השנתון שבו האדם נבחן.

פרופ' מנחם מגידור: בשנתונים שונים יש ערך שונה לציוני הבגרות.

פרופ' מנחם מגידור: באוניברסיטאות עושים תיקנון של ציוני הבגרות לפי השנתון שבו אותו אדם נבחן.

פרופ' מנחם מגידור: אני מודה ומתוודה שאני לא לגמרי מאושר מההסדר הזה, אבל כוונתי שברגע שהסכמנו שהוא יבוצע בהקדם האפשרי.

פרופ' מנחם מגידור: אין לי בעיה עם זה.

פרופ' מנחם מגידור: אם משרד החינוך יהיה מסוגל לספק את הנתונים עשר שנים אחורה, אדרבא, אנחנו נאמץ אותם ונשתמש בנתונים הללו.

פרופ' מנחם מגידור: אבל, נניח שהמצב הוא שמשרד החינוך מסוגל לספק את הנתונים לגבי תלמידים שנבחנו השנה ושייבחנו בשנה הבאה, ולא יהיה מסוגל שלוש או ארבע שנים אחורה, לפחות בלוח הזמנים שעליו מדובר.

פרופ' מנחם מגידור: אני חושב שבנוסחאות השכלול של הבגרות, אנחנו מסוגלים להכניס תיקון מתאים שיביא בחשבון את הערך של ההעדפה שניתנת כתוצאה מאפשרות הבחירה.

פרופ' עקיבא פלכסר: אני מאמין גם שיש לזה ערך רב להתחיל בתשס"ד, ולו גם בצורה חלקית.

פרופ' עקיבא פלכסר: הוא צריך להפריד למשל, את השפה הערבית.

פרופ' עקיבא פלכסר: בתעודת הבגרות נרשם ארבע נקודות בשפת אם בערבית וזה מורכב מכמה מרכיבים, מהבעה ולשון שזה אקוויוולנטי לשפה העברית שנרשם אצלנו ורשום, לבין ספרות.

פרופ' עקיבא פלכסר: הציון בבגרות הוא אחד, אבל כדי שתהיה השוואה עם המגזר היהודי שלומד שתי יחידות, הם צריכים להפריד את הדברים האלה.

פרופ' עקיבא פלכסר: זה תהליך שלוקח קצת זמן.

פרופ' עקיבא פלכסר: זה לא בהבל פה.

פרופ' עקיבא פלכסר: זה לא מיידי.

פרופ' עקיבא פלכסר: זו למשל רק אחת הדוגמאות.

פרופ' עקיבא פלכסר: זה לא בלתי פתיר.

פרופ' עקיבא פלכסר: כל הדברים פתירים, רק שזה לוקח זמן.

פרופ' עקיבא פלכסר: ביום ששי ישבנו איתם והם אמרו: אנחנו צריכים כמה חודשים להיערך לזה.

זבולון אורלב: מי היה בישיבה?

פרופ' עקיבא פלכסר: היו ד"ר עמי וולנסקי, היה מר איציק כהן שהוא סמנכ"ל והוא עמד בראש הוועדה, הייתה סופי מינץ.

פרופ' עקיבא פלכסר: היא אשר קובעת והיא זו שדיברה.

פרופ' עקיבא פלכסר: היא אמרה: רבותיי, לא נוכל לספק את הסחורה.

פרופ' עקיבא פלכסר: היא זו שהייתה לפה לאנשי משרד החינוך.

פרופ' עקיבא פלכסר: היו עוד אנשים.

פרופ' עקיבא פלכסר: היה שלמה אלון ודה קאלו ורחלה שיפר.

פרופ' עקיבא פלכסר: כולם פה אחד אמרו: לא נוכל לעשות את זה עד הראשון ביוני.

זבולון אורלב: זה באמת מוזר שהם לא הגיעו לכאן.

פרופ' עקיבא פלכסר: הם טענו בתוקף שהם לא הוזמנו.

פרופ' עקיבא פלכסר: אנחנו אמרנו: למרות הכל, בואו כי אתם רשומים בהזמנה.

זבולון אורלב: פרופ' פלכסר, אתה צריך להבין שהפרוצדורה היא שאנחנו מודיעים ללשכת השרה במשרד החינוך מה הנושא שבו אנחנו עוסקים ולפי הנושא מזמינים את האנשים.

יוסי שריד: פרופ' פלכסר, תן בבקשה עוד דוגמא.

פרופ' עקיבא פלכסר: אמרתי, הגרלות.

פרופ' עקיבא פלכסר: אבל, זה יהיה פחות רלוונטי כי לא נלך כל כך רחוק.

פרופ' עקיבא פלכסר: בהגרלות אין ציון חיצוני.

זבולון אורלב: לגביהם לא חל ההסדר, מה אפשר לעשות?

פרופ' עקיבא פלכסר: עכשיו יש הרבה מאוד בעיות טכניות שגם אני פחות בקי בהן.

פרופ' עקיבא פלכסר: למשל, האם זה יהיה בצורה ממוחשבת כן או לא.

פרופ' עקיבא פלכסר: מי ייתן את הציונים החיצוניים?

פרופ' עקיבא פלכסר: האם זה יהיה רשום בתעודה?

פרופ' עקיבא פלכסר: כל הציון החיצוני צריך לקבל רובריקה מיוחדת.

פרופ' עקיבא פלכסר: איך יספקו את זה?

פרופ' עקיבא פלכסר: האם חובת התלמיד לפנות למשרד החינוך ולקבל או שזה יבוא בצורה ממוכנת?

זבולון אורלב: את זה אפשר לפתור בהחלטה של חצי שעה.

זבולון אורלב: צריך להחליט מי נותן.

פרופ' עקיבא פלכסר: נכון, אבל להם לוקח זמן להיערך לזה.

יוסי שריד: אם כל הקושי נובע מן הצורך להפריד בין הציון החיצוני לציון המגן, אז מה יקרה אם נחזור לציון משולב של חיצוני ומגן?

פרופ' עקיבא פלכסר: לא, אין קושי להפריד בין ציון הבית ספרי והחיצוני.

פרופ' עקיבא פלכסר: המכשול הוא במספר מקצועות.

פרופ' עקיבא פלכסר: צרי לי שאני מביא שוב את הדוגמא, אבל זוהי דוגמא בולטת.

פרופ' עקיבא פלכסר: בתעודת הבגרות רשום ארבע יחידות והם צריכים לבודד שתי יחידות לצורך ההשוואה המתוקנת.

פרופ' נחמיה לבציון: אנחנו עוסקים בנושא טכני והמומחה הטכני איננו פה.

פרופ' נחמיה לבציון: יוסי, למה שלא נעביר את השאלות למשרד החינוך?

זבולון אורלב: אגב, אני גם מבין שיש בעיות גם עם עולים חדשים או עם כל מי שאין לו תעודת בגרות.

זבולון אורלב: אני קודם כל מודה לשרת החינוך שיצאה מישיבת הממשלה.

זבולון אורלב: כמו שצפיתי, היא אומרת שאף אחד לא הביא בפניה את הנושא.

זבולון אורלב: היא לא מודעת לכך שהתקיימה ישיבה ושהמשרד נתן כאלו תשובות.

זבולון אורלב: היא גם לא בטוחה שהמנכ"לית בקיאה ונכנסה לעובי הקורה.

זבולון אורלב: היא קיבלה על עצמה בתוך שבועיים לתת לנו ולכם תשובות מספקות.

זבולון אורלב: אין לנו ברירה, אנחנו נקבע ישיבה לעוד שבועיים כדי לשמוע.

יוסי שריד: אני מוכרח לעזוב את הישיבה בעוד זמן קצר ואני רוצה לומר כמה מילים.

יוסי שריד: כפי שאמר יושב ראש, שנת תשס"ה מבחינתנו זה חזון לעתיד לבוא.

יוסי שריד: אם אי אפשר יהיה להגיע למחויבות בתשס"ד, אז נצטרך לשקול שוב את החוק כפי שהוא.

יוסי שריד: בכלל, כל הויכוח על מה יותר טוב פסיכומטרי או לא פסיכומטרי, הסתיים מהיום הראשון שאנחנו דנים בזה, מאותו הרגע שבו בישיבה הראשונה הסכמנו שזה יהיה אופציה.

יוסי שריד: אם זה אופציה אז אין מה להתווכח.

יוסי שריד: אתה נותן לתלמיד לבחור.

יוסי שריד: אם הוא חושב שהפסיכומטרי יושיע אותו יותר מהציונים אז תבוא עליו הברכה.

יוסי שריד: הרי זו בדיוק הייתה הכוונה שלנו.

יוסי שריד: לתת לכל תלמיד ותלמיד את כל היתרון היחסי שלו כפי שהוא מבין אותו.

יוסי שריד: אני באופן אישי מכיר מקרים שדווקא המבחן הפסיכומטרי עזר למישהו, ולהפך.

יוסי שריד: למעשה, הויכוח הזה הסתיים.

יוסי שריד: אבל, אם זה תשס"ה, אז תשס"ה זה כמעט קץ ההיסטוריה, מבחינתנו.

יוסי שריד: אני לא חושב שאנחנו יכולים לקבל את זה, ואז נצטרך לחזור לחוק.

יוסי שריד: לא תהיה ברירה.

זבולון אורלב: אני מאוד מזדהה.

זבולון אורלב: חברת הכנסת ענת מאור, בבקשה.

ענת מאור: אני מצטרפת לדברים שנאמרו לפיהם זה מוכרח להיות בתשס"ד.

ענת מאור: אדוני היושב ראש, אני חושבת שלא היית ער לתוצאות.

ענת מאור: אנחנו לא יכולים להסתפק בתוצאות חלקיות.

ענת מאור: זה צריך לחול מלא.

ענת מאור: זה לא עשר שנים אחורה.

ענת מאור: מי שילך ללמוד בשנה הקרובה הוא אחד שגמר את הלימודים לפני שלוש שנים וזאת בהנחה שהוא חייל.

ענת מאור: ולכן, הפיצוח של הנתונים ממשרד החינוך חייב להיות מלא גם על העבר.

ענת מאור: התחלה חלקית תפגע מאוד בחלק גדול מהאוכלוסייה ודווקא במשרתים בצבא.

זבולון אורלב: אם האפשרות הטכנית שתהיה היא שאפשר לקבל נתונים רק לשלוש שנים האחרונות, האם את מציעה לדחות את זה?

זבולון אורלב: נניח ואנשי המקצוע ישכנעו אותך שזה בלתי אפשרי לתת נתונים של עשר שנים אחורה, אלא אפשר רק של שלוש שנים אחורה - - -

פרופ' נחמיה לבציון: זה פגיעה ברוב המועמדים.

פרופ' נחמיה לבציון: רוב המועמדים הם יוצאי צבא.

ענת מאור: בדיוק.

זבולון אורלב: רבותיי, כשנגיע לגשר נעבור אותו.

ענת מאור: ההערה השנייה שלי שהיא מאוד מרכזית היא בנושא העדפה מתקנת.

ענת מאור: עיקר הפתרון צריך לבוא מקידום ממשי, או דרך המכינות הקדם אקדמאיות או דרך תוכניות ההעדפה המתקנת.

ענת מאור: למעשה, זה גם היה הסיכום האחרון של הישיבה.

ענת מאור: לכן פרופ' מגידור, התשובה שקיבלנו לא יכולה לספק אותנו.

ענת מאור: אני הבנתי שבסוף חודש מרץ התקיימה ישיבה של ור"ה ואנחנו רוצים לשמוע מה כל אחת משבע מהאוניברסיטאות עושה.

ענת מאור: לא מדובר במאה אוניברסיטאות או בחמישים אוניברסיטאות, אלא רק בשבע.

ענת מאור: אני חושבת שהוועדה צריכה לקבל בכתב תוכנית.

ענת מאור: אנחנו צריכים להגיב.

ענת מאור: אני יודעת שהאוניברסיטה העברית החליטה על מדיניות של 5% לכולם.

ענת מאור: אנחנו רוצים לדעת מה קורה באוניברסיטת תל-אביב, אוניברסיטת חיפה, הטכניון, אוניברסיטת בן גוריון, ובכלל כל אחת משבע האוניברסיטאות, ואז נוכל להגיב האם זה מספק או לא.

ענת מאור: אני מבקשת לקבל את החומר הזה מכל אחת מהאוניברסיטאות ושזה יהיה בידנו לעוד שבועיים כדי שנוכל להתייחס.

ענת מאור: אני חסידה של ההעדפה המתקנת.

פרופ' נחמיה לבציון: האלף לא יכולים להיות החלטה.

ענת מאור: לא, כמה מתוך X המקומות יתוקצבו באופן רגיל וכמה יוקדש לתוכניות ההעדפה המתקנת?

פרופ' נחמיה לבציון: אמרתי שאנחנו נמצאים עכשיו במשא ומתן עם האוצר.

פרופ' נחמיה לבציון: הדיון התקציבי עם האוצר הוא בעיקר על מספרי סטודנטים, כי זה המרכיב העיקרי של התקצוב.

פרופ' נחמיה לבציון: כשאנחנו נדע כמה סטודנטים יש לנו לתקצב למוסדות, בעיקר למכללות, נחליט.

פרופ' נחמיה לבציון: תאמיני לי, הגישה שלנו היא מאוד בעד לתת מקום לאוכלוסיות ראויות לקידום כי השקענו בהם המון מאמץ.

פרופ' נחמיה לבציון: עוררנו בהן הרבה מוטיבציה.

פרופ' נחמיה לבציון: כל החשש שלנו הוא שכל המוטיבציה שעשינו תהיה כבומרנג כי לא נוכל לקלוט את כולם.

פרופ' נחמיה לבציון: לכן, העמדה שלנו היא די ברורה בעניין רק אני לא יכול לנקוב במספרים ואני רוצה לנקוב במספרים, כל זמן שאין לנו סיכומים עם האוצר על מספרים.

פרופ' נחמיה לבציון: אבל, ות"ת קיבלה את העיקרון שההקצאה סטודנטית תהיה מורכבת משני חלקים.

פרופ' נחמיה לבציון: הקצאה כללית והקצאה לאוכלוסיות ראויות לקידום.

פרופ' נחמיה לבציון: יש החלטה של ות"ת מישיבתה בעשירי לאפריל.

ענת מאור: אני חושבת שזו התקדמות מאוד חשובה.

ענת מאור: אנחנו צריכים לקבל את ההחלטה ולבדוק את הפרטים.

ענת מאור: זאת אומרת, סעיף ארבע כמו שהוא נוסח פה הוא רחב מידיי.

זבולון אורלב: אבל, יש מסמך נלווה ונצטרך לצקת תוכן של מספרים.

ענת מאור: יוסי, הרעיון של החוק ממש מובן.

ענת מאור: גם העובדה של חרושת הכספים שגרמה לסבל וגם העניין שהבחינה הפסיכומטרית לא השכילה להתאים עצמה תרבותית לאוכלוסיות גדולות כמו עולים.

ענת מאור: אבל, עכשיו אני רוצה לומר לכם את תחושתי כמנהלת בית ספר לשעבר.

ענת מאור: אני אומרת שבהצעה יש פגיעה דווקא באוכלוסיות הפריפריה ובאוכלוסיות החלשות בשני דברים.

ענת מאור: ראשית, אני לא אוהבת את נוסחת הקסם ואני מבקשת לעקוב ולראות מה קורה עם זה במשך שלוש-ארבע שנים.

ענת מאור: הרי מה קורה?

ענת מאור: אתם לוקחים במצרפים את המקצועות החזקים ביותר שהם פגועים דווקא בפריפריה.

ענת מאור: בפריפריה יש מחסור במורים באנגלית ובמתמטיקה.

ענת מאור: כמנהלת תיכון לשעבר אני רוצה לומר שאתם לוקחים את המקצועות הכי קשים במקצועות הליבה, ומקצועות אחרים כמו היסטוריה שמופיע רק במצרף אחד, ותנ"ך וספרות ומקצועות בחירה ועבודות גמר לא מופיעים.

ענת מאור: כל זה איננו.

ענת מאור: אנגלית הוא מקצוע קשה.

יוסי שריד: יש שם בסך הכל מקצוע אחד שהוא קשה בהנחה שהחיים הם קשים.

יוסי שריד: הם הולכים ללמוד באוניברסיטה.

ענת מאור: עד היום הלכו על סמך בגרות פלוס פסיכומטרי.

ענת מאור: פוגעים בלי לשים לב בשני דברים.

ענת מאור: ראשית, אתם מחלישים את המימד של ציון המגן והוא חשוב ביותר.

ענת מאור: תמיד נאבקנו שלא תהיה ההבחנה הזו.

ענת מאור: אני מבקשת שאנחנו נהיה ערנים אחרי שלוש-ארבע שנים ונראה את מה קורה.

ענת מאור: אני תומכת בהסכמה ושזה יהיה לקראת תשס"ד.

יוסי שריד: הייתי מבקש, אם אפשר שבישיבה בעוד שבועיים, וזו לא משימה קשה מידיי, שכל אחת מהאוניברסיטאות תניח נייר פרטיקולרי משלה.

זבולון אורלב: מנכ"ל ור"ה הניח לפנינו מסמך של אוניברסיטת חיפה, של האוניברסיטה העברית בירושלים, של הטכניון, של אוניברסיטת בר-אילן, של אוניברסיטת תל-אביב ושל מכון ויצמן למדע.

זבולון אורלב: לא ראיתי מסמך של בן גוריון, גם אחרי שעיינתי פעמיים במצרף שנתת.

ענת מאור: תודה על כך שזה הונח.

ענת מאור: אנחנו בכל זאת היינו רוצים לקבל חוות דעת, האם התוכניות הן תוכניות עומק?

ענת מאור: האם יש בהן ממש?

ענת מאור: האם זה רק יציאה ידי חובה?

ענת מאור: אני מבקשת הערכה של ור"ה.

זבולון אורלב: תקראי את זה לישיבה בעוד שבועיים.

פרופ' מנחם מגידור: את רוצה שאני אעריך את כל אחת מהאוניברסיטאות.

פרופ' מנחם מגידור: זה לא הוגן.

ענת מאור: אז אני חוזרת בי.

זבולון אורלב: רבותיי, אנחנו נקבע ישיבה לשביעי במאי אחר הצהרים, כי לזה אנחנו לא צריכים יועצת משפטית.

ענת מאור: אבל ועדת המדע בביקור באוניברסיטה העברית באותו יום.

זבולון אורלב: אז נעשה את זה ביום שני השישי במאי בשעה 10:00.

זבולון אורלב: זה גם שבועיים מהיום.

זבולון אורלב: פרופ' נחמיה לבציון: אבל, אם אתה מקבל תשובה ממשרד החינוך שהכל בסדר, אז בשביל מה אתה צריך את הישיבה?

זבולון אורלב: יכול להיות שאני אבטל אותה.

זבולון אורלב: אנחנו קודם כל קובעים ישיבה.

זבולון אורלב: גם אם יש, אני רוצה שמשרד החינוך יבוא ושיהיה רשום בפרוטוקול.

זבולון אורלב: אנחנו רוצים התחייבות גם כלפי האוניברסיטאות, ירשם פרוטוקול ויונחו מסמכים.

זבולון אורלב: אנחנו קובעים ישיבה כדי לסכם סופית את העניין הזה, בשישי במאי בשעה 10:00.

זבולון אורלב: אני רק אבקש הפעם להזמין במיוחד את המנכ"לית תבוא, תבוא, לא תבוא, לא תבוא.

זבולון אורלב: חובה מינימום להזמין את איציק כהן, חובה את סופיה מינץ, חובה את דה קאלו, חובה את רחלה שיפר, ונציג מוסמך של השרה, יועץ שרה לענייני השכלה גבוהה, ואת החבורה שיושבת כאן שהוזמנה לישיבה היום.

זבולון אורלב: תמה הישיבה, תודה רבה.