ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 399, 2002-01-21 12:30

זבולון אורלב: אני פותח את ישיבת הוועדה.

זבולון אורלב: מנהלת הוועדה מסרה לי שביום רביעי שעבר הועברה הודעה לעיתון "יום ליום" וכן נשלחה תזכורת.

זבולון אורלב: אתמול היא שוחחה עם נציגי העיתון והם הודיעו שיגיעו לדיון היום.

זבולון אורלב: להפתעתנו, קבלנו פקס לפני שעתיים מרפי מלאכי, מכ"ל עיתון “יום ליום”, שבו נאמר: "קבלנו באיחור את הזמנתכם בעניין סדרת כתבות על מעללי רפורמים.

זבולון אורלב: כידוע לכם מדובר בדיון בעל משקל כבד ועל כן יש לדון בו בכובד ראש.

זבולון אורלב: אנו מבקשים לקבוע מועד אחר לדיון ולא להודיע לנו על כך יומיים קודם הדיון.

זבולון אורלב: אנו מעונינים שיתקיים דיון מסודר בנושא די חשוב זה בכדי שתינתן תגובתנו כראוי".

זבולון אורלב: אני דוחה את המכתב הזה, מפני שההזמנה נמסרה לעיתון "מיון ליום" ביום רביעי שעבר.

זבולון אורלב: על פי עדותה של מנהלת הוועדה עוד אתמול התקיימה שיחה ונמסר, כי נציגי העיתון יגיעו, רק לא ברור מי מביניהם יגיע.

זבולון אורלב: אני אתן עכשיו את רשות הדיבור לאחד מיוזמי ההצעה לסדר היום, חה"כ יוסף פריצקי.

יוסף יצחק פריצקי: אני מיצר על כך ששאר יוזמי ההצעה לא באו לדיון, וכן שנציגי ש"ס לא כאן.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לפתוח ולומר, כי לא מדובר בסתם עיתון, אלא מדובר בעיתון שהוא ביטאונה של מפלגה בישראל.

זבולון אורלב: אני חייב לומר, כי ראיתי היום את עופר חוגי והזכרתי לו כי מתקיים הדיון היום, וכן טלפנתי ללשכתו של רחמים מלול, כדי להזכיר לו על הדיון היום, ונמסר לי על ידי עוזרתו כי הוא נמצא בנשיאות הכנסת.

יוסף יצחק פריצקי: אנו מדברים היום על עיתון שהוא ביטאון של מפלגה פוליטית, בדומה, להבדיל, עיתונים של מפלגות פוליטיות.

יוסף יצחק פריצקי: בעבר היה עיתון "על המשמר" של מפ"ם, עיתון "דבר" שהיה עיתון הסתדרות הפועלים.

יוסף יצחק פריצקי: הביטאון "יום ליום" מציג את עצמו כביטאון של סיעת ש"ס.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה להיכנס היום למחלוקת שקיימת בין אורתודוקסים לרפורמים וקונסרבטיבים, ולשפוט מי מקיים את היהדות ומי לא מקיים את היהדות.

יוסף יצחק פריצקי: עיתון שהוא ביטאון של מפלגה פוליטית בישראל מתחיל בסדרת כתבות היוצאות נגד הרפורמים.

יוסף יצחק פריצקי: באחת הכתבות, "רפורמים נגד יהודים" נכתב: "הזרם הרפורמי ביהדות שהסווה את עצמו כחלק מהעם היהודי הפך בהמשך את עורו והיה לשונא ורודף את אחיו היהודים.

יוסף יצחק פריצקי: התוצאה היתה שיהודים מתקדמים הגיעו לשיתוף פעולה עם הנאצים בהשמדת אחיהם.

יוסף יצחק פריצקי: כתבה שלישית בסדרה, זהירות חומר קשה לקריאה".

יוסף יצחק פריצקי: העורך צרף לכתבה הזו תמונה של משפט איכמן ותמונה נוספת מברלין.

יוסף יצחק פריצקי: כתבה נוספת נשאה את הכותרת: "הקוזאקים הנגזלים" ובה תמונה ידועה של הילד היהודי המניף ידיו אל מול הרובה של חייל ה-S.S.

יוסף יצחק פריצקי: כתבה נוספת נשאה את הכותרת "מחבלי הכרמים" ואת אותה תמונה של הילד היהודי.

יוסף יצחק פריצקי: כל מי שקורא את הכתבות האלו מבין שהן לא עוסקות בויכוח התיאולוגי שיש בין קונסרבטיבים ורפורמים לאורתודוקסים, אלא שהן קושרות בכותרות משנה את הרפורמים לנאצים.

יוסף יצחק פריצקי: הטענה הזו היא לא טענה חדשה.

יוסף יצחק פריצקי: ישנו ספר הנקרא "שרופי הכבשנים האשמים" שנלמד בתלמודי הפטור.

יוסף יצחק פריצקי: הספר הוצא על ידי הסתדרות אגודת ישראל שמנסים להסביר כיצד נוצרה השואה ומדוע דווקא בגרמניה על ידי כך שהם אומרים, כי כיוון שבגרמניה התחיל הזרם של הרפורמים, היושב בשמיים החליט כי הוא שולח את היטלר להרוג את היהודים.

יוסף יצחק פריצקי: אני שואל על איזה שיתוף פעולה מדובר.

יוסף יצחק פריצקי: האם העובדה שהרפורמים מתפללים ביום שיש בערב עם תלית היא זו שגרמה לכך שתהיה טרבלינקה?

יוסף יצחק פריצקי: כשרצחו לעיני אם יהודייה את בנה, מה חלקם של הרפורמים בכך?

יוסף יצחק פריצקי: כשהעמיסו אנשים בקרונות בקר ושלחו אותם לאוושויץ, איפה היה החלק הרפורמי פה?

יוסף יצחק פריצקי: מהוועדה הזו צריך לצאת מסר מאוד ברור שיש נושאים שאסור שייכתבו בצורה כזו בעיתון מפלגתי.

יוסף יצחק פריצקי: השואה היא נושא לשיח ציבורי, אך שיח ציבורי שאינו כולל שיסוי, התגוללות, עלילה ושנאה כלפי אסון שקרה לעם הישראלי.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה שנשווה בדעתנו מה היה קורה אילו הכתבות האלו היו מתפרסמות בצרפתית או בגרמנית.

יוסף יצחק פריצקי: המליאה היתה זועקת.

יוסף יצחק פריצקי: השגריר הצרפתי היה מוזמן לשר החוץ לברור.

יוסף יצחק פריצקי: כיצד מפלגה מרשה לעצמה לעשות דבר כזה?

יאיר פרץ: אני מבקש ממך להפריד בין הדברים ולא לשייך את המעמד של העיתון למפלגה.

יוסף יצחק פריצקי: חה"כ פרץ, אני מאוד אשמח אם אתה בתור יו"ר סיעת ש"ס תאמר שסיעת ש"ס מתנערת מן הדברים האלה.

יאיר פרץ: אני אמרתי זאת מעל דוכן הכנסת.

זבולון אורלב: אני רוצה להקריא את דבריו של חה"כ פרץ בדיון מיום 5.12.2001: "אדוני היושב ראש לעצם העניין אין ספק שהביטויים שהופיעו בכתבה מקוממים ולו אני העורך לא הייתי מפרסמם".

יוסף יצחק פריצקי: יושב מולי יו"ר סיעת ש"ס, אשר העיתון “יום ליום” קשור אליה.

יוסף יצחק פריצקי: אם יו"ר הסיעה יאמר לי כי הסיעה מתנערת מהדברים הללו, אני אשמח מאוד.

יאיר פרץ: חה"כ פריצקי, אמרתי זאת בכל פורום ואני אומר לך את זה גם כעת בצורה הכי ברורה שאני כיו"ר סיעת ש"ס וכן סיעתי מתנערים מהדברים שנכתבו בעיתון.

יאיר פרץ: העורך היה אמור להגיע לכאן, וכיוון שקיבל התראה מוקדמת לא הצליח להגיע.

יאיר פרץ: יש בידיו חומר נרחב בעניין הזה הכולל ביטויים שנאמרו בארצות אחרות ששווים לעניין הזה.

יאיר פרץ: הרפורמים הם יהודים שבחרו בדרך אחרת לפרש את היהדות וזה בסדר.

יאיר פרץ: אני מבקש מיו"ר הוועדה לקיים דיון נוסף ולהזמין את עורך העיתון כדי שיאמר את דבריו.

יוסף יצחק פריצקי: חה"כ פרץ, אתם לא קוראים את העיתון לפני שהוא יוצא?

יאיר פרץ: יוסי, אני מציע לך לראות מה כותבים בעיתון של שינוי על חרדים ודתיים.

יוסף יצחק פריצקי: אני קורא את כל מה שכתוב בעיתון של שינוי ומסכים עם כל מה שנכתב שם.

זבולון אורלב: ישנן שתי אפשרויות.

זבולון אורלב: אפשרות אחת היא לנהל דיון על השואה ועל מה התבסס העורך של עיתון “יום ליום” ולהביא את דעתם של פרופסורים ואנשי “יד ושם”.

זבולון אורלב: האפשרות השנייה היא למצוא נוסחה להבנה לתפארת העם היהודי.

זבולון אורלב: כל מחלוקת בתוך העם היהודי היא מחלוקת מיותרת, בייחוד מחלוקת על רקע השואה.

זבולון אורלב: אני חושב שעל רקע הדברים שאמר חה"כ פרץ ניתן למצוא הסכמה לגבי סכום דיון בנושא הזה שיונח בפני המליאה.

יוסף יצחק פריצקי: מקובלים עלי דבריו של חה"כ יאיר פרץ, אך יש לי בקשה נוספת כי הדברים האלו יובעו בכתב.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה שייצא מסר מוועדת החינוך שיגובה על ידי פרופסור באואר, שלעקימות המחשבתית הזו אין מקום.

זבולון אורלב: אני מסכים לדבריך.

זבולון אורלב: היות שאני מכיר אישית את פרופסור באואר וכולנו יודעים מה משקלו ומה מעמדו בסוגייה הזו, אני לא יכול לסרב לכזו בקשה.

זבולון אורלב: אני מודיע כי אם אני נענה לבקשה שלך אני לא יכול לסיים היום את הדיון, כי אני חייב לאפשר לעורך העיתון “יום ליום” לבוא לפה ולהניח את דבריו.

יוסף יצחק פריצקי: במישור הפוליטי אני קבלתי את דבריו של חה"כ פרץ שהתנצל על הדברים.

יוסף יצחק פריצקי: במישור הענייני והערכי הייתי מקבל בברכה את העובדה שיבוא לכאן עורך העיתון ויסביר איזו רוח שטות עומדת מאחורי הדברים שנכתבו בעיתון.

זבולון אורלב: אני חושב, שדבריו של חה"כ יאיר פרץ סוגרים את העניין מכל הכיוונים, כי בסופו של דבר ההתנצלות משמעה כי הדברים לא היו ראויים להיכתב.

זבולון אורלב: כאשר ועדת החינוך והתרבות אומרת כי הדברים לא היו ראויים להיות כתובים, על דעת המציעים, זה יכול להספיק.

זבולון אורלב: אני חושב שלא צריך להיכנס כעת לעובי הקורה, אך אם תבקשו זאת, אני לא יכול להתנגד לכך.

אורי רגב: לדיון הזה יש כמה רמות שאחת מהן יכולה להסתיים עכשיו.

אורי רגב: אם עיתון "יום ליום" גורס שאכן יש בידיו ראיות עובדתיות כי יהודים רפורמים שתפו פעולה עם הנאצים בהשמדת אחיהם, והעורך מתכוון לבוא הנה ולהציג את הראיות האלה, אז אין מקום לסיים את הדיון היום.

אורי רגב: אם מדובר בניסיון לשיתוף השם ושימוש מכוער, בלתי חוקי ומקומם שנועד להסית את הציבור כנגד היהדות הרפורמית, ועורך העיתון מציג נתונים לפיהם, לטענתו, היהדות הרפורמית אחראית להתבוללות ולאובדן של יהודים ובכך על דרך ההשאלה הם ממשיכים את מפעלם של הנאצים, הדבר הוא חמור והוא צריך להיות נידון בוועדה אחרת.

אורי רגב: אם מה שרוצה עורך העיתון הוא לקיים כאן הוא דיון סביב השאלה האם הרפורמים אחראים להתבוללות או לא, אני לא חושב שזו הוועדה הנכונה לדון בשאלה הזו.

אורי רגב: אני מאוד אשמח אם יתקיים דיון כזה, אך זהו דיון שאינו קשור כלל לדברים שהתפרסמו.

אורי רגב: לדעתי הדיון מתנהל בשתי רמות.

אורי רגב: הרמה הראשונה שוועדת החינוך היא הכתובת המתאימה לה, היא הזילות של השואה.

אורי רגב: זה בכלל לא משנה כיצד יענה עיתון "יום ליום" לטענות הללו, הדבר שנעשה הוא דבר שלא ראוי שיעשה במדינת ישראל ובעם היהודי.

אורי רגב: אם זו יכולה להיות התרומה של ועדת החינוך, אז זו תרומה חשובה ביותר.

נעמי חזן: אני חושבת כי ההתנצלות צריכה להיות בכתב בעיתון, וזו צריכה להיות החלטה של ועדת החינוך של הכנסת.

נעמי חזן: כחלק מהמלצות ועדת החינוך צריכה להיות הדרישה להתנצלות בכתב, כדי שיהיה ברור כי העיתון והעורך חוזרים בהם מהתוכן של הכתבות.

ענת מאור: גודל המעשה מעמיד בבעייתיות את קבלת ההתנצלות במהרה.

יאיר פרץ: אדוני היו"ר, אני רוצה שתהיה הפרדה בין מערכת העיתון לבין הבית הזה.

יאיר פרץ: בבית הזה סגרנו את הסוגייה הזו.

יאיר פרץ: חבריי ואני הבהרנו בצורה חד-משמעית כי אלו דברים שלא ראויים להיכתב.

יאיר פרץ: אני מציע כי העורך יביא את החומר שיש בידיו ליו"ר הוועדה, והוא יחליט האם לקיים דיון או לא.

יוסף יצחק פריצקי: יו"ר סיעת ש"ס אומר במישור הפוליטי כי הוא וסיעתו מגנים את הדברים, אך ישנו מישור נוסף שהוא לא במישור של חברי הכנסת והסיעה, אלא במישור הערכי.

ענת מאור: המשפט "המודה ועוזב ירוחם", הוא משפט מאוד חשוב שלמדתי ממנו הרבה ונהגתי בו כמחנכת, אבל אסור לנו שזה יהיה סולם לכך שהדברים חוזרים ונשנים בכיוונים שונים.

ענת מאור: אנחנו השבוע התבשרנו כי היועץ המשפטי לממשלה מצא, כי הוא אינו יכול להעמיד לדין את הרב הראשי עובדיה יוסף שפוגע בדבריו בערכים הדמוקרטיים שלי.

ענת מאור: התופעה הזו היא חלק מההוויה התרבותית והציבורית במדינת ישראל שמתרחשת יותר מדי פעמים.

ענת מאור: בוועדת הפנים ראינו גם כן מאבק נגד הרפורמים והקונסרבטיבים.

ענת מאור: בתוך הבית הזה אחד מחברי הכנסת קם עם אמירות גזעניות כלפי התנועה הרפורמית.

ענת מאור: אני חושבת כי אנו צריכים לקבל את ההתנצלות של חברי הכנסת מש"ס.

ענת מאור: אם עורך העיתון לא מקבל את הדברים נקיים דיון נוסף.

ענת מאור: אני הייתי מאוד רוצה שפרופסור באואר ישמיע את דבריו, כיוון שהוועדה לא זוכה כל יום למומחה גדול כזה בתחום השואה.

זבולון אורלב: אני מברך את חה"כ יאיר פרץ על גישתו.

זבולון אורלב: אני מציע כי בסוף הישיבה אני אתקשר לעורך העיתון יחד עם חבר הכנסת יאיר פרץ ואפציר בו להצטרף להתנצלות.

זבולון אורלב: אם ועדת החינוך והתרבות תוכל לומר כי ההתנערות היא גם על דעת עורך העיתון, יש בכך אמירה חשובה.

יוסף יצחק פריצקי: אם זה יונח על שולחן הכנסת, אתה צודק.

זבולון אורלב: אני אציג בפניו שתי אפשרויות.

זבולון אורלב: אפשרות אחת שנקיים דיון נוסף ואפשרות שנייה היא להצטרף להתנצלות.

זבולון אורלב: אני מקווה שאני אצליח לשכנע אותו להצטרף למהלך של ההתנצלות.

רוברט רוזט: ב-"יד ושם" אנו מאוד מודאגים מהשימוש בשואה ככלי פוליטי.

רוברט רוזט: אנו קוראים לכל אנשי הציבור, במיוחד לפוליטיקאים, להיזהר מאוד בשימוש במילים טעונות אלו, אשר יכולות לא פעם לפגוע בסוגי ציבור שונים.

רוברט רוזט: אנו דנו בסוגייה של העיתון "יום ליום", וגילינו כי חוסר הדיוק ההיסטורי מאפיין את הכתבות.

רוברט רוזט: נערכו הרבה מחקרים שהוכיחו מעל כל ספק כי אנשי קסטנר פעלו כדי להציל יהודים בתום לב.

רוברט רוזט: אנו ב”יד ושם” חושבים כי הפתרון הוא חינוך, שהוא הדבר היחידי היכול להילחם בבורות שיכולה לגרום לתופעת השואה לחזור שוב.

יהודה באואר: הנאצים התכוונו במסע הרצח שלהם לכל היהודים.

יהודה באואר: אפילו יהודים שסביהם התנצרו ועזבו את הקהילה היהודית, היו יעד בדיוק כמו שאר היהודים.

יהודה באואר: לנכד של שני סבים מומרים, שהיו במקור יהודים, היה סיכוי קטן לשרוד, אך נכד של שלושה סבים מומרים נידון למוות.

יהודה באואר: יש לנו הוכחה חותכת כי השלב הבא שלא הספיקו לבצע אותו, הוא רצח כל יהודי צפון אפריקה.

יהודה באואר: בנובמבר 1941 ניתנה הבטחה למופתי הירושלמי כי במזרח התיכון לא יישארו יהודים כלל.

יהודה באואר: כאשר אומרים שיהודים מסוימים שיתפו פעולה, משתמע מכך כי מישהו מהיהודים סבר מטעם פוליטי אידיאולוג להצטרף למכונת המלחמה של הנאצים.

יהודה באואר: מי שאולץ לבצע את ההוראות של הנאצים תחת איום של מוות, לא נקרא משתף פעולה, אלא פועל מתוך כורח חיצוני.

יהודה באואר: היהודים שנאלצו לבצע את הוראות הנאצים, היו יהודים מכל הסוגים.

עופר חוגי: איך אתה מסביר את התופעה של "שב ואל תעשה"?

עופר חוגי: איך אתה מסביר את העובדה שליהודים מסוימים היתה אפשרות להציל קהילה מסוימת, אך הם לא עשו זאת?

יהודה באואר: לא היתה בשואה אפשרות קונקרטית של הצלה המונית.

עופר חוגי: לא היתה להם אפשרות לתת כסף לגרמנים תמורת הצלת חיי יהודים?

יהודה באואר: היו ניסיונות כאלו שעלו בתוהו.

יהודה באואר: בין הגיבורים שניהלו משא ומתן עם הגרמנים היו יהודים חרדים, רפורמים, ציונים ומתבוללים עד כדי המרת דת.

יהודה באואר: כולם ניסו להציל יהודים על ידי כך שניסו להציע לנאצים כסף רב.

יהודה באואר: הרב ויסמנדל, אחד מגדולי היהודים בכל הזמנים, היה חלק מקבוצה שכללה את כל הזרמים היהודיים שבראשה עמדה גיזי פליישמן, אישה ציונית חילונית.

יהודה באואר: השניים שתפו פעולה יחד עם יהודי נוסף, אנדרי שטיינר, סוציאל-דמוקרט.

יהודה באואר: בניסיונות ההצלה אנשים מכל זרמי היהדות שיתפו פעולה.

זבולון אורלב: האם ישנו יסוד להאשמה של ביטאון "יום ליום"?

יהודה באואר: אין יסוד להאשמה הזו.

יהודה באואר: אני חושב, כי זו הפנמה של תעמולה אנטישמית.

יהודה באואר: אנחנו מפנימים את כל ההתקפות שיש כלפי העם היהודי מבחוץ, ואחר כך מוציאים את הזעם אחד על השני.

יהודה באואר: כאשר אני מקבל היום את התעמולה האנטישמית הערבית אני מוצא את אותם הדברים.

יהודה באואר: בביטאון "יום ליום" נאמר במפורש כי הציונים שתפו פעולה עם הנאצים ברצח היהודים.

יהודה באואר: זה בדיוק הנושא של הדוקטורט של אבו מאזן שנכתב במוסקבה בתקופה הסובייטית.

יהודה באואר: זהו גם הנושא המרכזי בספרו של שר הביטחון הסורי.

יהודה באואר: כל האינטלקטואלים האנטישמים תוקפים את היהודים משום שהם שתפו פעולה עם הנאצים ברצח של יהודים אחרים.

יהודה באואר: ההפנמה של הדבר הזה היא די טבעית לקבוצת מיעוט הרואה עצמה תחת התקפה.

יהודה באואר: היהודים הם לא היחידים בעניין הזה, ישנן קבוצות מיעוט אחרות שהותקפו על ידי גורמים חיצוניים, הפנימו את התוקפנות כלפיהם, ואחר כך הוציאו את זה אחד על השני.

יהודה באואר: זו תופעה פסיכולוגית-חברתית ידועה מאוד.

זבולון אורלב: אני מבין מדבריך כי האשמה של ביטאון "יום ליום" הופיעה כבר קודם.

יהודה באואר: האשמה הזו הופיעה כבר קודם במספר מקומות.

יהודה באואר: אחד מהמקומות בהם מופיעה האשמה הזו, הוא הספר "שרופי הכבשנים האשמים", שהוזכר כבר קודם.

יהודה באואר: בירושלים התפרסם הספר "אות קין" בו מופיעה אותה האשמה.

עופר חוגי: האם אתה טוען כי הכל המצאות?

יהודה באואר: כן.

יהודה באואר: הספרים הנכתבים על ידי גורמים אנטישמיים ערביים ואירופיים, הם ספרים שנכתבו כביכול על בסיס של מחקר.

יהודה באואר: הרפורמים היו בגרמניה, הולנד וצ'כיה.

יהודה באואר: במקומות אחרים, סלובקיה והונגריה היתה קבוצה שנקראה נאולוגית שהיתה דומה יותר לזרם הקונסרווטיבי.

יהודה באואר: לכל אלו לא היתה שום השפעה על המדיניות הנאצית, ועל כן לכל הטיעון הזה אין כלל מקום.

יהודה באואר: אני כתבתי ספר, "יהודים למכירה?", שיצא לאור לפני כשבועיים.

יהודה באואר: בספר הזה ישנם את כל המקורות ההיסטוריים האמיתיים.

יהודה באואר: הרב ויסנדל וקסטנר ואנשים אחרים נוספים ניהלו משא ומתן עם הנאצים כדי להציל יהודים.

יהודה באואר: ההצלחה היתה מועטת, אך הניסיון הזה הוא ניסיון הרואי של אנשים שהקריבו את נפשם כדי להציל יהודים.

יהודה באואר: הספר "שרופי הכבשנים האשמים" נכתב לפני ארבעים שנה באנגליה על ידי הרב משה שנפלד.

יהודה באואר: הכיוון הזה של הלקאה עצמית זו תופעה פנימית חמורה הפוגעת בכולנו.

רוברט רוזט: בשנים הראשונות לאחר השואה יצאו לאור הרבה ספרים שניסו להתמודד עם הכאב על ידי האשמה של מנהיגי עם ישראל.

רוברט רוזט: הספרים האלו עדיין נמצאים בשוק, ולכן הרבה פעמים אנשים קוראים את החומר הזה ולא קוראים חומר מאזן ומקבלים את הדעות הלא נכונות שהן ביטוי של כעס וכאב.

יוסף יצחק פריצקי: האם כל בתי הספר במדינת ישראל מבקרים ב”-יד ושם”?

יוסף יצחק פריצקי: אני חושב כי כל בית ספר חייב לבקר לפחות פעם אחת ב"יד ושם".

זבולון אורלב: רק 60% משנתון מבקרים ב-"יד ושם".

זבולון אורלב: אני הצעתי הצעת חוק שכל תלמיד יהיה מחויב במהלך לימודיו לבקר ב-"יד ושם".

ענת מאור: האם יש לך את החלוקה של ה60%- לפי זרמי חינוך?

זבולון אורלב: אין לי את החלוקה.

יהודה באואר: בשנה שעברה 150,000 תלמידים ביקרו ב-"יד ושם".

עופר חוגי: היום פחות מבקרים ב-"יד ושם" בגלל המצב הביטחוני.

זבולון אורלב: בעקבות הדיון היום, אני אבוא בדברים עם עורך ביטאון "יום ליום".

זבולון אורלב: אם יהיה צורך אנו נקיים ישיבה נוספת, אך אם הדברים יסתדרו אני אנסח על דעתכם את הצעת הסיכום ואגיש אותה למליאה.

עופר חוגי: אני מציע שפנחס כהן ייפגש עם נציגי יד ושם ואולי הם יוכלו לשכנע אותו בדבריהם.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.