ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 126, 2000-07-04 09:30

קולט אביטל: מטרה אחת היא באמת להבטיח שחוק יום לימודים ארוך יתנהל, יתנהל טוב, יורחב ויוכנסו בו כוחות צעירים ורעננים שיכולים לעזור בתוכניות העשרה וחונכות.

קולט אביטל: מטרה שנייה היא לדאוג לסטודנטים עצמם למקורות עבודה.

קולט אביטל: מטרה שלישית שלא גורעת מהמטרה השנייה היא לדאוג למעורבות של סטודנטים גם בנושאי חינוך אבל גם בנושא החברתי.

קולט אביטל: הכוונה היא לא לקחת את הסטודנטים במקום מורים באשר הם - ואם וכאשר הם מעונינים להשתתף ביום לימודים ארוך, זה ודאי תמיד עדיף – אלא הכוונה היא לקחת סטודנטים כחונכים.

קולט אביטל: התוכנית הזו לא באה במקום תוכנית פר"ח אלא היא באה להשלים את התוכנית.

קולט אביטל: פר"ח כידוע היא חונכות אישית וכאן הכוונה לשיתוף סטודנטים בתוך כיתות לימוד והכוונה היא גם לא לשלוח לאותן כיתות לימוד סטודנטים שלא הוכשרו לכך אלא לדאוג לחונכות מתאימה.

קולט אביטל: ישנן כבר מסגרות במשרד החינוך שדואגות למורות חיילות ולקבוצות אחרות של חונכים שכבר משתתפים במסגרות אלה ואחרות ואני מבינה שיש אתנו כאן מנהל פרוייקט באבו-כביר, פרוייקט של סטודנטים שכבר משתתפים בתוכנית מאוד מוצלחת שפועלת כבר במסגרת בתי-ספר באבו-כביר.

קולט אביטל: הייתי אומרת שמה שדרוש כדי לקדם את החוק הזה זה קודם כל להבטיח באמת תקציב יום לימודים ארוך יהיה ויוגבר ויוכפל בשנה הבאה, וכועדת חינוך ודאי שנוכל לעזור בזה ולדאוג לכך.

קולט אביטל: חשוב מאוד שהסטודנטים עצמם יוכלו לקבל גם את ההכשרה הנכונה וגם את הליווי הפדגוגי לכך כאשר בעצם בהצעת החוק ישנו סעיף שמתייחס לנושא הזה דרך הקמת מינהלת פדגוגית.

קולט אביטל: כשהצגתי את הצעת החוק הזאת במליאה השיב לי שר החינוך דאז יוסי שריד שבעצם חלק מזה כבר מבוצע הלכה למעשה.

זבולון אורלב: היום יש לנו את תוכנית פר"ח ולפי תוכנית פר"ח בעצם אין מניעה שיבוא סטודנט ויגיד שאת הפר"ח שלו הוא רוצה לעשות במסגרת יום חינוך ארוך.

זבולון אורלב: אני לא בטוח שזה קיים במסגרת פר"ח ואם יש, אולי זה חלק מהפתרון של החוק.

זבולון אורלב: יכול להיות, אינני יודע.

זבולון אורלב: חברת הכנסת קולט אביטל לא מחפשת חוק אלא מחפשת פתרון, היא רוצה, לדעתי בצדק ולכן תמכתי בה, שתהיה מעורבות של סטודנטים במערכת החינוך.

זבולון אורלב: יש לזה תועלת.

זבולון אורלב: אני יודע על כמה ניסיונות מאוד חיוביים.

זבולון אורלב: תבינו מה החוק, מה נשמתו של החוק.

זבולון אורלב: זה לא חוק שכופה על מערכת החינוך אלא הוא מאפשר למערכת החינוך וברור שפה שני הצדדים נהנים, כמובן גם מערכת החינוך, גם הילדים שייהנו וכמובן גם הסטודנט שיש לו פתרון תעסוקתי ויכול לממן לפחות חמישים אחוז משכר הלימוד שלו.

זבולון אורלב: אני אומר למשרד החינוך מה שאמרתי כבר לגבי חוקים רבים אחרים.

זבולון אורלב: קשה מאוד לוועדת החינוך לעבוד בתנאים ששר החינוך עולה לדוכן, מופיע בהנהלת הקואליציה, אומר את מה שהוא אומר ואחרי כן ועדת החינוך והתרבות, שגם היא צריכה להיות אמונה על טובתם של תלמידים, צריכה להיות השוטר הרע.

זבולון אורלב: הדבר הזה לא יכול להיות.

זבולון אורלב: לכאורה אפשר לומר ששר החינוך התפטר ודבריו לא מחייבים, אבל בעת שהוא אמר את הדברים, הם מחייבים.

זבולון אורלב: אני מודע לזה שועדת שרים לחקיקה התנגדה, היה ערעור בהנהלת הקואליציה וכאמור הקואליציה לא הנחתה את חבריה להתנגד.

זבולון אורלב: הכנסת אישרה את הצעת החוק בקריאה טרומית ואנחנו רוצים להכין את החוק לקריאה ראשונה.

זבולון אורלב: זה הנוסח שהכנסת מקבלת והחוק הועבר לוועדת החינוך והתרבות לצורך הכנתו לקריאה ראשונה.

זבולון אורלב: כמו שאתם יודעים, הוועדה איננה מוסמכת להתנגד לחוק ורק במליאה זה ניתן להיעשות.

זבולון אורלב: תצאו מתוך נקודת הנחה שלא תהיה החלטה כזאת אלא ההחלטה היא שכן תהיה קריאה ראשונה.

זבולון אורלב: במסגרת קריאה ראשונה, השולחן באמת פתוח בלב לכל קשת הדעות ובואו נראה מה ניתן לעשות כדי להתקדם עם החוק הזה.

זבולון אורלב: מנהלת הוועדה שלנו יהודית גידלי שהיא יעילה, שלפה את דברי השר במליאה.

זבולון אורלב: רבותיי, אני אומר לכם שוב, לא נחזיר את החוק למליאה ואני מציע שנתקדם.

קולט אביטל: לכן כשנדון בחוק עצמו, הייתי רוצה שהאינסטנציות עצמן תאמרנה מה נראה להן לא סביר.

נח גרינפלד: נתבקשתי אתמול לייצג את עמדת האגף להכשרת עובדי הוראה, קיימנו ישיבת הנהלה שלנו, ולמעשה אני אייצג כאן את עמדת האגף להכשרת עובדי הוראה שאולי בהכרה נדבר על הנושא של המכללות לחינוך המכשירות עובדי הוראה לחינוך.

נח גרינפלד: מדובר היום בכחמישים מכללות, 22 מתוכן אקדמיות, עוד ארבע בתהליך האקדמי, כך שלמעשה בעיקרון עיקר האוכלוסייה שלנו נמצאת בקבוצה הזאת של המכללות האקדמיות.

נח גרינפלד: בעיקרון עמדתנו היא שאנחנו תומכים, ואני אתחיל במשפט הכולל.

נח גרינפלד: ההתייחסות הכללית היא חיובית לחוק, ההתנגדות המוחלטת שלנו היא למה שנקרא בחוק בסעיף 7.

נח גרינפלד: בכוונה אני רוצה להתחיל בצד החיובי ואחר-כך אני אתייחס יותר בפירוט לסעיף 7.

נח גרינפלד: כללית אני אומר שההתייחסות היא חיובית.

נח גרינפלד: מדובר בכעין פרוייקט פר"ח המקובל במכללות להכשרת מורים ובאוניברסיטאות, השקעה של כארבע שעות שבועיות ובתמורה קבלת מלגה.

נח גרינפלד: כיום מלגת פר"ח היא פחות מארבעים אחוז של שכר הלימוד כאשר היו תקופות יותר יפות כשגובה המלגה היה הרבה יותר גבוה.

נח גרינפלד: אחוז המלגות מוגבל, אין לנו מספיק מכסות לכל הסטודנטים שרוצים בכך.

נח גרינפלד: פרוייקט זה בא לידי ביטוי משמעותי בהכשרת המורים מכיוון שאצלנו הפרוייקט מלווה במכללות על-ידי מדריכים פדגוגיים וקיום של סדנאות כשהסדנאות הן סדנאות הדרכה וליווי לצורך קבלת משוב על העבודה וכתוצאה מזה אנחנו מכירים בפרוייקט הזה כארבע שעות מתוך 18 שעות שבועיות של חובה של התנסות בעבודה מעשית.

נח גרינפלד: זאת אומרת, מבחינה זאת זה חלק מתוך תהליך ההתנסות המעשית של סטודנטים בהכשרת מורים.

נח גרינפלד: בחוק זה מדובר על הפניית הסטודנטים לטובת מימוש חוק יום לימודים ארוך.

נח גרינפלד: ודאי שאנחנו מאוד מעודדים זאת.

נח גרינפלד: פרוייקט זה יכול להתבצע לצד פרוייקט פר"ח או במקומו, אבל ודאי שאנחנו מעדיפים לצד.

נח גרינפלד: יתרונו של החוק הוא בכך שאנחנו מקווים שסוף סוף ייפרצו פה המכסות וכל סטודנט שירצה – שמעתי אמנם הסתייגות – יוכל לקבל מלגה.

נח גרינפלד: אני אוסיף הערת אגב.

נח גרינפלד: המשרד לא עדכן את תקציב הלוואות המותנות כסיוע כבר מעל לשש-שבע שנים והצריכה לכך הולכת וגוברת.

נח גרינפלד: לכן אנחנו זקוקים למקורות חיצוניים לסיוע.

נח גרינפלד: חסרה התייחסות בחוק לנושא של הוצאות נסיעה.

נח גרינפלד: בפר"ח יש התייחסות לנושא של הוצאות נסיעה וצריך לדעת שיש משמעות להוצאות נסיעה.

נח גרינפלד: אני רוצה להתייחס לסעיף 7 וכמו שהדגשתי קודם אנחנו מתנגדים לנושא.

נח גרינפלד: ההתנגדות לנושא נובעת מתוך זה שסעיף 7 למעשה יפיל רעיון גדול שנקרא תקופת ההתנסות, תקופת הסטז'.

נח גרינפלד: אין לקשר ולחבר בין מלגות העידוד לבין התמחות.

נח גרינפלד: שנת ההתמחות הנה שנת עבודת הוראה לכל דבר.

נח גרינפלד: מעמדו של המתמחה הוא מורה לכל דבר והוא לא יכול לקבל שכר כמלגה אלא הוא צריך לקבל שכר כי יש עליו חובות של מורה.

נח גרינפלד: אין סיבה בעולם שמי שיעשה את אותה עבודה יקבל שכר שונה.

נח גרינפלד: מהותה של ההתמחות היא שנת התנסות במצבי אמת עם ליווי והערכה כמו בפרופסיות אחרות.

נח גרינפלד: עיקרה רק לאחר גמר הלימודים, לפחות במעמד של מורה מוסמך בכיר, כזה שסיים שלוש שנות לימודים עם כל החובות של כל שנות הלימודים.

נח גרינפלד: אין ערכה שווה להתנסות תוך כדי לימודים.

נח גרינפלד: כאן אני רוצה להבחין ולומר שאנחנו מכירים בפרוייקט פר"ח כהתנסות.

נח גרינפלד: מטרת הסטז' היא להפחית את נשירת המורים הטובים ממערכת החינוך, לתת סיכוי טוב לקליטה של מורים חדשים, לבנות תרבות קליטה והערכה בית-ספרית למורה חדש.

נח גרינפלד: אם תזמינו דיון על הנושא של הסטז', אפשר לקיים דיון נפרד.

עובד נור: אני מבין שבראש האגף עומדת דוקטור שרה זיו כי נפגשנו עמה בשבוע שעבר בקשר לסטז' ואני רוצה להתייחס לסעיף 7.

עובד נור: אחת הבעיות של משרד החינוך, בדיוק כפי שנאמר כאן, היא לקבל את כל הסטודנטים שמעונינים לעשות את הסטז' כדי לקבל את רשיון ההוראה.

עובד נור: אני חושב שמה שמוצע בסעיף 7 הוא בדיוק פתרון שלמשרד החינוך כדאי לאמץ כדי לפתור את עומס הסטודנטים שמגיעים בשנה הרביעית לעשות את הסטז' ומשרד החינוך מוציא הוראות למפקחים ולמנהלי בתי-הספר לא לקבל את הסטז'רים עד שלא ממלאים את המכסות במורים ותיקים, ואני מבין את הסתדרות המורים ואת משרד החינוך בעניין הזה.

עובד נור: מאחר שהסטודנטים מצד אחד מחויבים בסטז', ואנחנו היום כבר בעמדה שמבינים ומקבלים שיש בסטז' גם יתרונות, אני חושב שבשנה הזו שמתבקש הסטודנט לעשות שליש משרה של מורה, אם אני עושה חשבון נכון, שליש כפול שלוש, הוא מסיים כמעט לגמרי את המטלה שלו.

דורית מורג: להצעת החוק יש למעשה שני חלקים או שני מרכיבים כאשר האחד הוא הנושא של התערבות בחקיקה בנושא של יום לימודים ארוך.

דורית מורג: השאלה היא אם אנחנו רוצים היום לשלב סטודנטים במקום המורים.

זבולון אורלב: זאת אומרת, כאשר אנחנו קובעים פרוייקטים בחקיקה ראשית, באיזשהו מקום אנחנו שמים סד על מערכת החינוך לטוב ולרע.

זבולון אורלב: אני כמשפטנית רואה את זה ואני מביעה כאן את עמדתי כמשפטנית, אנחנו עוצרים במקום לקדם, או אני אומר שיש חשש שאנחנו עוצרים במקום לקדם.

זבולון אורלב: אנחנו לוקחים פרוייקט אחד, מקבעים אותו בחוק והולכים אתו, ואז למעשה – אנחנו מדברים בחקיקה ראשית – יהיה לנו קשה מאוד לשנות.

דורית מורג: אם אנחנו רוצים לפתוח דיון שהוא מאוד מאוד חשוב בנושא ההתמחות, ויכול להיות שיש מקום להכניס את נושא ההתמחות בחוק - האמת היא שכאשר הסתכלנו במשרד על הצעת החוק לא ראינו דגש דווקא בנושא ההתמחות, אבל יכול להיות שלא ראינו טוב ולא קיימנו על זה דיון – ואם רוצים לעגן היום את נושא שנת ההתמחות בוק, יכול להיות שיש מקום לדבר.

דורית מורג: לא זכור לי שדיברו אתי בנושא הזה, אבל יכול להיות שמן הראוי לקיים כאן דיון מעמיק בנושא ההתמחות, לחשוב האם במסגרת אותו רשיון הוראה כדאי לעגן גם את ההתמחות.

זבולון אורלב: תכף אני אשאל לגבי העלויות.

זבולון אורלב: אל תשווה עלות של מורה כאשר עלות שעה שבועית במערכת היסודי נדמה לי שהיא 4,000 שקלים לשעה, עלות שעה שנתית אחת לאורך כל השנה.

זבולון אורלב: כאן כל מה שהוא מקבל זה 5,000 שקלים עבור ארבע שעות.

זבולון אורלב: הסטודנט זול ב75- אחוזים מהמורה.

זבולון אורלב: הוא לא בא להחליף מורה, הוראה זו פרופסיה והחוק הזה לא בא ולא אומר לך שזה בא להחליף, כמו שפר"ח אגב לא בא להחליף.

קולט אביטל: אני אומרת שבאותם המקומות בהם יש מורים והם לא זקוקים לעזרה – מה טוב.

קולט אביטל: באותם המקומות בהם אין ביכולתם של המורים להגיע – יש אפשרות להכניס כוח עבודה רענן, יצירתי.

קולט אביטל: אנחנו מדברים ביום לימודים ארוך ולא בהוראת מקצועות אלא בהעשרה.

קולט אביטל: גם את זה ביררנו.

קולט אביטל: כשאנחנו מדברים על תקציבי המדינה, אף אחד לא מתכוון להטיל על האוצר עומס נוסף אלא להפך.

קולט אביטל: כאן מדובר על שעת מורה לעומת שעת סטודנט והאוצר עוד ירוויח מזה כסף ויוכל להפנות את המשאבים האלה למקומות אחרים בתוך משרד החינוך, משום ששעת הוראה של מורה היא פי ארבע וחמש משעת הוראה או חניכה או הדרכה של סטודנט.

קולט אביטל: אני רק רוצה להגיד לך דבר אחד בקשר למה שאמרת, פרוייקטים, כוח הוראה פורמלי, כוח הוראה בלתי פורמלי.

קולט אביטל: הייתה ועדת אדלר ומי שקורא את דוח ועדת אדלר גם רואה שאחת מההמלצות הייתה שילובם של כוחות הוראה בלתי פורמליים בתוך יום לימודים ארוך.

קולט אביטל: גם העניין הזה הוא חינוך בלתי פורמלי, אף אחד לא טוען הסטודנט בא במקום המורה, אף אחד לא טוען שהסטודנט לא יקבל תמיכה או עזרה או הנחיה צמודה של מורה, אבל אני חושבת שיש לו יכולת להוסיף בצורה ייחודית דברים שלפעמים המורים אינם יכולים ואינם מעונינים.

קולט אביטל: חוץ מזה, אני גם מעונינת מאוד שהסטודנטים האלה ילכו לעיירות פיתוח ולא כל אחד מוכן ללכת לשם.

יוסי וסרמן: לגבי סעיף 7.

יוסי וסרמן: הסעיף מדבר על נושא ההתמחות.

יוסי וסרמן: אני מזדהה עם דבריו של נציג משרד החינוך בנושא הזה.

יוסי וסרמן: לא יעלה על הדעת שסטודנט לרפואה יעבוד ארבע שעות שבועיות במשך שלוש שנים ואז הוא יהיה זכאי לפטור מסטז'.

יוסי וסרמן: דיבר היושב-ראש על הפרופסיה של מקצוע ההוראה ואנחנו רוצים לבסס כמה שאפשר יותר את ההיבט הפרופסיונלי של מקצוע ההוראה.

יוסי וסרמן: לכן לגבי סעיף 7 אני חושב שיש צורך במחשבה נוספת.

יוסי וסרמן: לגבי סעיף 1.

יוסי וסרמן: אני מבקש שהמחוקקים יגדירו בצורה ברורה את תפקיד המורה המלווה.

יוסי וסרמן: בדברי ההסבר נאמר במפורש שהסטודנטים יבואו לצד המורים ולא במקום המורים וזה בסדר גמור ואנחנו מקבלים את זה, אבל אנחנו מבקשים להגדיר את תפקידו של המורה המלווה שהוא מלווה את הסטודנט.

יוסי וסרמן: הסטודנט אמור ללמוד את מה שהמורה אמור ללמד אתו והוא אמור למלא מטלות בתיאום עם המורה.

יוסי וסרמן: אנחנו מבקשים לתגמל את המורה.

יוסי וסרמן: ליושב-ראש אני רוצה לומר שיתכן מאוד שבמסגרת ההסכמות אליהן נגיע בנושא הפעלת יום חינוך ארוך, יכול להיות שזה יהיה גם כן אחד הכיוונים.

יוסי וסרמן: אנחנו מבקשים שיהיה סעיף 9 שיאמר במפורש שבכל מקרה הסטודנטים ישולבו לצד המורים ולא במקומם.

אלון גני: מבחינתנו כל הרחבה של תוכנית פר"ח לפרוייקטים אחרים היא מבורכת, ואם זה צריך להיות מעוגן בחוק או לא בחוק, הבנתי את ההשגות שהיו כאן, אני לא רוצה להיכנס לזה, אבל יכול להיות שזה בכלל צריך להיות כמו פר"ח שכנראה לא מעוגן בחוק.

אלון גני: אם ירחיבו את זה לדברים אחרים, זה בסדר גמור.

אלון גני: מבחינה מעשית זה כרוך בכמה היבטים שבלעדיהם לא יקרה שום דבר: 1.

אלון גני: מדובר בהקצאת משאבים שיכול להיות שהם לא קיימים.

אלון גני: משיכת סטודנטים מעבר למה שמושכים אותם היום לפרוייקט פר"ח והטכניון עצמו מערב כ2,500- סטודנטים בפרוייקט פר"ח, שזה כרבע או קצת יותר מכלל הסטודנטים בטכניון.

אלון גני: הם מנצלים פחות או יותר את המלגות, אבל אני חושב שהם גם ממצים את הפוטנציאל של סטודנטים שהיום מעונינים להיות קשורים בתוכנית.

אלון גני: קיום בפועל של יום לימודים ארוך ואני לא יודע אם באיזשהו מקום סביב הטכניון מתקיים יום לימודים ארוך.

אלון גני: בניגוד לפרוייקט פר"ח שמתקיים בשעות אחר-הצהרים והערב שהן שעות מאוד נוחות לסטודנטים – ואני מדבר על כלל הסטודנטים ולא על סטודנטים להוראה במיוחד – הפרוייקט הזה אמור להתקיים בשעות לימוד של תלמידים בבית-ספר יסודי כפי הנראה כשהשעות האלה מתנגשות בשעות שסטודנטים אינם יכולים לצאת ממוסד כמו הטכניון.

אלון גני: זו תהיה בעיה.

אלון גני: למשוך לזה אלפי סטודנטים, אני לא כל כך רואה איך זה קורה.

אלון גני: ככלל, הנושא מבורך.

אלון גני: מבורך לפתוח את התוכנית הזאת ותוכניות אחרות.

ליאור ורונה: הסטודנט עצמו שנמצא בתהליך ההכשרה שלו והוא נבחן כל הזמן, הוא בעצם המורה של העתיד, וכמו שנאמר, הסטודנט יתקבל לפרוייקט על-פי נתוניו, על-פי התאמתו ועל-פי לוח זמנים שלו.

ליאור ורונה: יש פה רצון לערב יותר את הסטודנטים כאשר היתרון המרכזי הוא הגברת מעורבות הסטודנטים בחברה.

ליאור ורונה: אם אנחנו מסתכלים על היתרון שיקבל הילד, שבמקום שיבוא לו מורה, הוא מקבל מישהו שהוא סטודנט, שהוא עדיין זוכר את הלימודים שלו.

ליאור ורונה: אני לא רוצה לומר שהסטודנט והילד הם באותו גיל, אבל בדרך כלל לאותו סטודנט יש אחים בגיל אותו ילד והוא יכול להנחות אותו.

ליאור ורונה: אפשר להגיע למורות צעירות, ברור שיש מורות צעירות ואף אחד לא רוצה לפגוע בהן, אבל לתת לסטודנט גם את המגע עם הילדים, אני חושב שיש בזה יתרון וזה יתרון מאוד מרכזי.

ליאור ורונה: לגבי פר"ח, כידוע הוא 43 אחוזים ואני חושב שבמסגרת הזאת גם צריך להעלות את פר"ח לחמישים אחוז כדי לא לפגוע בו.

ליאור ורונה: לא כל סטודנט מתאים לחניכה ואת זה פר"ח מציע ולא כל אחד מתאים להוראה.

ליאור ורונה: לכן יש פה שילוב ואין פה דבר שהוא במקום דבר.

ליאור ורונה: כמובן שאפשר לערב את פר"ח בנושא הזה ואני חושב שהם ישמחו להיכנס לזה ולעזור.

ליאור ורונה: הסטודנט כאן יקבל מלגה תמורת המעורבות שלו ואני חושב שיש כאן מהלך חינוכי כאשר התלמיד מקבל משהו ממישהו שתוך כדי הלימודים שלו יכול להעביר לו כל מיני נושאים שהוא לא היה מקבל אותם ממורה בדרך כלל.

ליאור ורונה: אני חושב שכאן כולם ייהנו – הסטודנט יקבל מלגה, הילד ייהנה – ואני יכול רק לברך את חברת הכנסת קולט אביטל ואת כל מי שתמך בהצעת החוק על היוזמה.

שחף ארליך: עד עכשיו לא שמעתי אף מילה על הילדים אלא הערות טכניות מאוד חכמות.

שחף ארליך: אני לא יודע איך אפשר לומר משהו רע על משהו שבסופו של דבר ילד בכיתה ו' מקבל.

שחף ארליך: אצלי הוא יוצא עם ידע מסוים בתורת הקבוצות, ידע מסוים בפונקציות ליניאריות, ידע מסוים בשקספיר וכולו.

שחף ארליך: אני לא אגיד ידע רחב, אבל בכל דבר הוא יוצא עם ידע מסוים שמערכת החינוך לא נותנת לו כי היא לא מסוגלת, כי מה לעשות, אצלי דוקטור לכלכלה נותן שיעורי כלכלה, אז כנראה יש לו איזשהו משהו במקצוע הספציפי שהוא יודע ויכול לתת איזושהי רמת ידע שהיא מסוימת מאוד, היא מאוד צדדית, היא לא משהו שמערכת החינוך נותנת כי היא בעצם לא אמורה לתת.

שחף ארליך: הפרוייקט שלי נותן אקסטרה למערכת החינוך ואני כמעט לא מלמד מה שמערכת החינוך מלמדת, מלבד מתמטיקה ואנגלית שאני מתגבר בצמוד לבית-הספר.

שחף ארליך: כל שאר הדברים שאני עושה, אני עושה ממש לא קשור למערכת החינוך אלא משהו שהוא בנוסף לחלוטין ושהוא לא מפריע למערכת החינוך.

שחף ארליך: לגבי ההורים והתלמידים, אני לא רוצה לדבר בשמם, אבל אני מקבל הרבה דמעות.

זבולון אורלב: אני מציע לעבור על החוק ולראות אם למישהו יש בעיות נקודתיות.

זבולון אורלב: אם למישהו יש בעיות נקודתיות, מלבד סעיף 7 שאנחנו כבר יודעים, ירים את ידו.

זבולון אורלב: ה ג ד ר ו ת.

זבולון אורלב: בחוק זה – "חוק יום לימודים ארוך" – חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה, התשנ"ז1997-.

זבולון אורלב: "מוסד להשכלה גבוהה" – כמשמעותו בחוק המועצה להשכלה גבוהה התשי"ח1958-, וכן כל מוסד על תיכוני שיוכר על-ידי השר כמוסד להשכלה גבוהה לצורכי חוק זה.

זבולון אורלב: "מוסד להוראה" – מוסד להשכלה גבוהה המכשיר את תלמידיו לקראת קבלת תעודת הוראה.

זבולון אורלב: "סטודנט" – כל תושב או אזרח ישראלי הלומד תוכנית לימודים מלאה לקראת קבלת תואר אקדמי ראשון או תעודה אחרת כפי שיקבע השר, במוסד להשכלה גבוהה.

זבולון אורלב: "סטודנט להוראה" – סטודנט הלומד לקראת קבלת תעודת הוראה במוסד להוראה.

זבולון אורלב: "הפרוייקט" – מסגרת התוכנית בה ייטול הסטודנט חלק כחונך, במסגרת מערכת חינוכית שתינתן לכלל הילדים הלומדים במסגרת יום לימודים ארוך.

זבולון אורלב: "שכר לימוד" – שכר המשולם למוסד להשכלה גבוהה בעבור שנת לימוד.

זבולון אורלב: "השר" – שר החינוך.

זבולון אורלב: תנאי השתתפות בפרוייקט.

זבולון אורלב: סטודנט המבקש לקחת חלק בפרוייקט יחויב במתן ארבע שעות לימוד שבועיות.

זבולון אורלב: מלגת לימודים.

זבולון אורלב: סטודנט אשר לקח חלק בפרוייקט יהיה זכאי בגינו למלגה בגובה חמישים אחוזים משכר הלימוד.

זבולון אורלב: המלגה תשולם בשני תשלומים שווים שיוענקו בראשון לחודש ינואר ובראשון לחודש יולי.

זבולון אורלב: הגדרה של שכר הלימוד נמצאת בתקנות.

זבולון אורלב: "המלגה תשולם בשני תשלומים שווים" – זה לא צריך להיות בחוק.

זבולון אורלב: השר יתאים את עצמו למוסדות.

זבולון אורלב: אנחנו מדברים על חמישים אחוז משכר לימוד במוסדות המתוקצבים.

זבולון אורלב: כלומר, היום שכר הלימוד הוא 10,500 שקלים, כך שמדובר על 5,500 שקלים.

זבולון אורלב: גם אם הסטודנט לומד במוסד מוכר חוץ-תקציבי ששם שכר הלימוד הוא עשרים אלף שקל, הוא לא מקבל חמישים אחוז מעשרים אלף שקל אלא הוא מקבל חמישים אחוז מ10,500- שקלים.

זבולון אורלב: זה אחיד בכל הארץ.

ינון עמית: אני מציע להשאיר את זה כמו שזה או להשאיר לשיקול דעת השר לגמרי.

זבולון אורלב: מינהלת הפרוייקט.

זבולון אורלב: השר ימנה את מינהלת הפרוייקט שתדאג לליווי פדגוגי, קביעת סדר יום, סינון המועמדים והכשרתם, חלוקת המלגות וכל מטרה אחרת שייטול השר או מי שמינה לכך.

זבולון אורלב: כאן צריך להיכנס כל מה אמר יוסי וסרמן.

יצחק כהן: יכול להיות שהשר יחליט שהחשוב ביותר והטוב ביותר במדינת ישראל לקבוע את יום חינוך ארוך זה להטיל את זה על מינהלת האגף לחינוך יסודי ולא להקים מינהלת, והוא לא רוצה, לא כדי לחסוך במשאבים.

יצחק כהן: תשאירו את זה לשיקול דעת השר אם יש צורך להקים מינהלת שתעשה ליווי פדגוגי או לא.

זבולון אורלב: תקציב.

זבולון אורלב: הכספים לפרוייקט יתוקצבו מתקציב יום חינוך ארוך.

יצחק כהן: עמדת המשרד היא שהכספים לפרוייקט יתוקצבו מתקציב נוסף.

יצחק כהן: למשרד אין תקציב לבצע את הפרוייקט.

ינון עמית: מה שבעצם כל הפרוייקט שמדובר בו, דובר על לבוא ולקחת מקומות בהם אפשר לשלב כוח הוראה פורמלי ביום חינוך ארוך, אפשר ליישם באופן חלקי המלצות של ועדת אדלר שדנה בנושא בשנת 1995, ואמרנו שאיפה שאפשר ולא במקום, ואיפה שחסר ונוכל לסייע, ופה עכשיו באים ואומרים שאיפה שאפשר זה נחמד, אבל תנו כסף מהשמים.

ינון עמית: הכסף הזה הרי יבוא ממקום כלשהו.

ינון עמית: החוק מדבר על בוא נעשה פרוייקט יום חינוך ארוך, איפה שאפשר נעשה אותו בסיוע של כוחות הוראה בלתי פורמליים.

קולט אביטל: לכן כשאנחנו באים לדבר על זה, אנחנו יוצאים משתי נקודות הנחה: אני מתחייבת – ללא כל קשר לעניין הזה – לעשות את המלחמה שיום לימודים ארוך יקבל יותר תקצוב במסגרת התקציב של השנה הבאה.

קולט אביטל: בהנחה שזה יקרה – ונניח אפילו שזה לא יקרה – אני לא באה לגרוע מהתקציב ואני לא באה לשלוח סטודנטים בנוסף למורים.

קולט אביטל: אני אומרת שבמקומות בהם יש תקצוב לבתי-ספר ולא נמצאים מורים מסיבות אלה ואחרות כיוון שהם לא יכולים, למורה היית צריך לשלם בכל מקרה, לסטודנט אתה תשלם פחות.

קולט אביטל: זה מה שאני באה להציע בחוק הזה וזה מתוך אותה מעטפה, אם יש לך מעטפה לבית-ספר איקס שכללת אותו ביום לימודים ארוך, במקום לשלם למורה תוספת כשהוא לא יכול, אתה משלם לסטודנט אבל אתה משלם לו פחות.

קולט אביטל: זאת הנחת היסוד שלי ולכן אני לא רואה שכדי להפעיל את זה אתה זקוק לתוספות או שאני גורעת משהו מהתקציב שלך.

יצחק כהן: אני אומר שלגבי העניין של לבוא ולומר שאנחנו מחר בבוקר בחוק מכניסים סטודנטים במקום מורים, אני חושב שזאת טעות.

רונית בר-סימנטוב: סעיף 5 לפי הבנתי נוגד את חוק יום חינוך ארוך.

רונית בר-סימנטוב: חוק יום חינוך ארוך קובע שהוא יופעל במוסד חינוכי שמוגדר כמוסד ללימוד שיטתי ללימודים, הוא מזכיר אחר-כך שהוא בא להוסיף שעות לימודים על השעות הקיימות במוסד החינוכי בבית-הספר, ועל כן האופן שבו אנחנו מפעילים את יום חינוך ארוך הוא באמצעות מורים ואנחנו לא מדברים על חלק ראשון של היום ועל חלק אחרון של היום.

רונית בר-סימנטוב: יום הלימודים כמו שהוא על-ידי כל מערכת ההוראה המקובלת, עם ציונים בתעודות, עם מקצועות לימודיים פורמליים והכל פורמלי לחלוטין.

רונית בר-סימנטוב: זהו חוק יום חינוך ארוך.

רונית בר-סימנטוב: מה שמוצג כאן איננו בתוך זה אלא הוא בא כתוספת.

רונית בר-סימנטוב: לכן בסעיף 5 צריך לומר שהכסף לא יבוא מיום חינוך ארוך וצריך להפריד בין שני הדברים.

רונית בר-סימנטוב: זוהי תוספת בדיוק כמו פר"ח.

רונית בר-סימנטוב: אנחנו מדברים על פעילות שעושים הסטודנטים והסטודנטים יכולים לעשות את זה בכל מקום ואין לזה קשר עם הפעלה פורמלית של 41 שעות לימוד.

ינון עמית: הדבר השני שאני רוצה לומר שהוא חשוב יותר.

ינון עמית: החוק הזה כפי שהוצע, כפי שהסבירה אותו המציעה וכפי שרשום, לא נועד להרחיב יום חינוך ארוך.

ינון עמית: הוועדה הצהירה על כוונתה להרחיב את יום חינוך ארוך וזה לא במסגרת החוק הזה.

ינון עמית: היא הצהירה על כך שהיא תעסוק בזה לקראת דיוני התקציב, אבל זה לא במסגרת החוק הזה.

ינון עמית: אין כאן כוונה להרחיב פרוייקט אלא יש כאן כוונה לעשות את הפרוייקט הזה ולשלב בו במקומות שאפשר, ויש מקומות שאפשר.

ינון עמית: מה שאומרת מציעת החוק הוא שיש מקומות בהם יש תקציב לשלוש שעות מורה בבית-ספר מסוים, אבל בגלל בעיות פרסונליות אנחנו מצליחים לאייש רק שעתיים ואנחנו רוצים את השעה השלישית שאיננו מצליחים לאייש, אחרי שהפכנו והפכנו בה, לאייש אותה עם סטודנטים.

ינון עמית: יש תקציב לשלוש שעות מורה בכל מקום ואומרת המציעה שאת השעה השלישית אפשר לקחת ולעשות יותר שעות סטודנט היות שיש עליהן הבדלי עלויות.

ינון עמית: לבוא ולומר שנוסיף את שעת הסטודנט הזו ונשאיר את התקצוב לשלוש שעות מורה, אפילו שלא מצליחים לאייש אותן אבל נוסיף יש מאין, זה לא נכון וזה גם סותר את כוונת החוק.

ינון עמית: סעיף 5 מסתדר בדיוק עם מה שהחוק הזה בא להגיד, לשלב את כוחות ההוראה הלא פורמליים היכן שאפשר לשלב אותם ואני חושב שיש כאן אי-הבנה בין מציעת החוק לבין המשרד.

יצחק כהן: אם זו הצעת החוק, אני חושב שלא צריכה להיות הצעת חוק שאומרת תכניסו סטודנט ללמד במקום שמורה ילמד.

זבולון אורלב: אני מבקש מחברת הכנסת קולט אביטל, את גם הצהרת בראשית הישיבה שהייתה לך איזו התחייבות כלפי המנכ"לית ולכן אני מבקש ממך שתשבי עם אנשי משרד החינוך ותראו איך להגיע להבנה גם בסעיפים הבאים כפי שהגענו להבנה לגבי הסעיפים עד עתה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: הישיבה נעולה.