ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 62, 2000-01-25 11:20

זבולון אורלב: אני פותח את ישיבת הוועדה בעניין ההכנות והתיקצוב לקראת אולימפיאדת הנכים.

זבולון אורלב: אני מקדם בברכה את האורחים.

זבולון אורלב: יושב איתנו חבר הכנסת מיכאל נודלמן, אני מקווה שיבואו גם אחרים.

זבולון אורלב: כעת יצאנו מישיבה בנושא שביתת המורים, בה היו 20 חברי כנסת, חלקם אפילו לא מהוועדה.

זבולון אורלב: אני מקווה שהוועדה היום עזרה לגבש את הדרך לפתרון הסכסוך.

זבולון אורלב: אני אופטימי.

זבולון אורלב: (היו"ר מציג את הנוכחים) אני מבין שאין פה נציג של משרד האוצר.

זבולון אורלב: הודעתי לשר האוצר שכל פעם שאנחנו מזמינים נציג מהאוצר והוא לא מגיע אני אצביע נגד האוצר במליאת הכנסת.

זבולון אורלב: זה הסנקציות שיש לי.

זבולון אורלב: יש לי עוד משהו אחד לומר לפרוטוקול.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר למנכ"ל הוועד האולימפי, למר אפרים זינגר, שבעקבות הביקור של הוועדה בהכנות האולימפיות בשבוע שעבר יש תוצאות.

זבולון אורלב: האוצר כבר הגיש את הבקשה להעברת 10 מיליון שקלים לוועדת הכספים.

זבולון אורלב: הובטח לי על-ידי יושב-ראש הוועדה שההעברה הזאת תובא לדיון באישור עוד היום.

זבולון אורלב: גם הכנו את סיעות הקואליציה כדי שלא תהיינה הפתעות, אם כי בפוליטיקה תמיד יש הפתעות.

זבולון אורלב: רק בשבוע שעבר היה ביקור והנה זה עובר.

זבולון אורלב: וגם אם תהיינה אחרי זה בעיות במשרד המדע, התרבות והספורט, אני מבקש שתודיעו לנו ואני אבדוק את הביצוע.

זבולון אורלב: תודיעו לנו ואנחנו נעזור לכם בוועדת הכספים.

זבולון אורלב: אנחנו מילאנו את ההבטחה.

יוסף לוטנברג: ברשותך, אני לא יודע כמה זמן הקצבתם לדיון הזה אבל היינו, ברשותך, רוצים להקרין כאן סרט.

זבולון אורלב: יש לנו כשעה.

זבולון אורלב: תהיה הפסקה בשעה 11:30.

זבולון אורלב: אני צריך ללכת להצביע בעניין שכר חברי כנסת בוועדת הכנסת.

זבולון אורלב: יקראו לי ל- 5 דקות.

זבולון אורלב: באותן דקות חבר הכנסת נודלמן ינהל את הישיבה במקומי.

יוסף לוטנברג: אנחנו נתחיל, ברשותך, בסרט של כמה דקות.

יוסף לוטנברג: אני חושב שזאת הזדמנות חשובה שתתרשמו מהעניין הזה.

רון בולוטין: הסרט ממחיש ב-5 דקות בהבזקים מה זה ספורט הנכים ההישגי.

זבולון אורלב: אני מבין שבספורט הנכים יש לנו הרבה מדליות.

רון בולוטין: אנחנו רוצים להראות בהבזקים מה זה ספורט הנכים ההישגי היום בעולם, כדי שתיראו שזה כמו ספורט הישגי לכל דבר.

רון בולוטין: בסוף, בחצי דקה האחרונה, יש גם את הנקודה הישראלית.

רון בולוטין: זה מגוון של ענפי הספורט האולימפיים המוליכים: כאן רואים כדורגל לנפגעי שיתוק מוחין; זה הכדורסל בכסאות גלגלים; כדורעף - זאת נבחרת ישראל - נבחרת ישראל היתה בעבר אלופת עולם; כדורעף בישיבה; כדור שער לעוורים; ג'ודו שהוא ענף ספורט אולימפי לעוורים, עם אותם חוקים כמו הג'ודו הרגיל; סייף, שמתחרים בו בכסאות גלגלים; טניס שולחן בעמידה ובכסאות גלגלים; טניס, ענף ספורט שמשוחק בכסאות גלגלים;

זבולון אורלב: הגלגלים בנויים כך כדי להגדיל את היציבות?

ראובן הלר: כדי להוריד את מרכז הכובד, שתהיה יותר שליטה.

רון בולוטין: אתלטיקה, פה אנחנו רואים רצה עיוורת שרצה עם מלווה.

רון בולוטין: באתלטיקה - כל מקצועות המסלול והשדה, החל ממירוצי כסאות גלגלים, מ-100 מטר ועד למרתון; חץ וקשת, גם בכסאות גלגלים וגם בעמידה; קליעה.

רון בולוטין: אתם רואים שזה אותם ענפים כמו בספורט הרגיל, עם האיפיונים המתאימים.

רון בולוטין: הרמת משקולות, שנעשה בשכיבה; אופניים לעוורים, אופניים לשיתוק מוחין ואופניים רגילות; שחייה לכל הנכויות; מרוצי כסאות גלגלים, שהם ענף מאוד פופולרי בעולם, גם במסלול; זה מירוץ לעוורים, עיוור שרץ עם מלווה צמוד, מ-100 מטר ועד מרתון; כל מקצועות הזריקה והשדה.

זבולון אורלב: מה התוצאה הכי טובה ב-100 מטר ריצה עד היום?

רון בולוטין: זה תלוי בסוג הנכות.

רון בולוטין: אני אתן דוגמא, אתם רואים פה בחור שהוא קטוע שתי רגליים ושתי ידיים והוא רץ היום 100 מטר ב-11.7 שניות.

רון בולוטין: זה תוצאה מדהימה.

רון בולוטין: עם שתי פרוטזות.

רון בולוטין: זאת תוצאה פשוט פנומנלית.

זבולון אורלב: ומהי תוצאה של עיוור ב-100 מטר ריצה?

רון בולוטין: עוורים יורדים גם כן מתחת ל-11 שניות ב-100 מטר ריצה; קפיצה לרוחק; כדורסל לכסאות גלגלים.

ראובן הלר: לנו יש קופץ לרוחק נכה שהוא במקום 6 בארץ.

רון בולוטין: קפיצה לגובה, בחור שקופץ על רגל אחת, קטוע רגל אחת, ומגיע לגובה 2.08 מטר; מרתון כסאות גלגלים היום הוא בסביבות שעה ורבע.

קריאה: שעה וארבעים דקות.

רון בולוטין: עכשיו ברשותכם, הסיומת, חצי דקה שמראה משחה של אלופת עולם ישראלית, בחורה נכת צה"ל בת 24, פגועה בשתי הרגליים, באליפות העולם האחרונה.

רון בולוטין: נראה את המשחה שבו היא מנצחת ב-50 מטר חתירה.

רון בולוטין: זאת הספורטאית הבולטת היום בספורט הנכים ישראלי, שמה קרן ליבוביץ.

רון בולוטין: נראה את המשחה ובזה נסיים את הקלטת.

רון בולוטין: זה משחה מאליפות העולם בשחייה בניו-זילנד.

רון בולוטין: השחיינית הישראלית קרן ליבוביץ במסלול 3.

רון בולוטין: פה עדיין היתה השחיינית האוסטרלית פייבוריטית.

רון בולוטין: זה בעצם פעם ראשונה שקרן ליבוביץ ניצחה אותה במשחה ל-50 מטר, והיום היא גם שיאנית עולם במשחה הזה.

רון בולוטין: היא פגועה בשתי רגליים כתוצאה מפגיעה בעמוד השדרה.

רון בולוטין: היא הולכת עם קביים אך רוב הזמן יושבת בכסא גלגלים.

רון בולוטין: היא משותקת.

רון בולוטין: זאת השחיינית הישראלית, אך הצלם לא התמקד בה כי הוא לא הבין שהיא המנצחת.

רון בולוטין: הראנו לכם המחשה מה זה ספורט הנכים היום.

רון בולוטין: הוא בעצם ספורט הישגי לכל דבר.

זבולון אורלב: באיזה מקום אנחנו מדורגים בעולם באולימפיאדת הנכים?

רון בולוטין: תלוי באיזה ענף.

זבולון אורלב: אני שואל על מספר המדליות.

רון בולוטין: מקום טוב באמצע.

רון בולוטין: משתתפות כ-160-170 מדינות באולימפיאדה ואני מעריך שאנחנו נצא בסביבות מקום 30.

יוסף לוטנברג: קצת על ההסטוריה של העסק הזה שנקרא "ספורט נכים".

זבולון אורלב: אתה פעם היית גם בארגון נכי צה"ל.

יוסף לוטנברג: אני יושב-ראש איגוד נכי צה"ל גם היום.

יוסף לוטנברג: מדינת ישראל התחילה בספורט הנכים מייד לאחר מלחמת העצמאות.

יוסף לוטנברג: ב-1954 לראשונה שלחנו 3 משותקים לסטוק מנדוויל, שם מקום הולדתו של ספורט הנכים.

יוסף לוטנברג: זה היה בעיקרו ספורט שיקומי.

יוסף לוטנברג: המטרה היתה לשקם באמצעות ספורט.

יוסף לוטנברג: מי שהגה והמציא את הרעיון הזה הוא פרופסור יהודי, סר לודוויג גוטמן, שנפטר לפני מספר שנים.

יוסף לוטנברג: הוא היה רופא בבית חולים של חיל האוויר האנגלי, שהיו שם מאות רבות של טייסים שנפגעו במלחמת העולם השניה.

יוסף לוטנברג: הוא הגה את הרעיון להוציא את הנכים מהמיטות.

יוסף לוטנברג: כל בן אדם רוצה לעשות פעילות גופנית ולעסוק בספורט.

יוסף לוטנברג: זה היה הרעיון.

יוסף לוטנברג: במדינת ישראל יש לצערנו הרב הרבה נכים.

יוסף לוטנברג: אז הדומיננטיים היו נכי צה"ל, ולצערנו גם היום יש כ-50,000 נכי צה"ל, שזה מספר עצום ביחס לגודל האוכלוסיה.

יוסף לוטנברג: ספורט הנכים הלך והתפתח בכיוונים שונים לחלוטין מהמטרה הראשונית, שהיתה בעיקרה שיקום.

יוסף לוטנברג: זה הפך להיות ספורט תחרותי לכל דבר.

יוסף לוטנברג: האולימפיאדה הראשונה היתה ב-1960 ברומא, רק לנכים רתוקים לכסאות גלגלים.

יוסף לוטנברג: השתתפו באולימפיאדה הזאת כ-800-900 נכים רתומים לכסאות גלגלים.

יוסף לוטנברג: לאחר מכן כל 4 שנים התקיימה אולימפיאדה במקום שבו מתקיימת האולימפיאדה הרגילה.

יוסף לוטנברג: בישראל התקיימה פעם אחת אולימפיאדה, במקום מכסיקו.

יוסף לוטנברג: המכסיקנים לא יכלו מטעמים פיננסיים לממן את זה ובמדינת ישראל ב-1968 התקיימה אולימפיאדת הנכים.

יוסף לוטנברג: זה היה מרגש מאוד.

יוסף לוטנברג: כל מי שהשתתף באולימפיאדה הזאת זוכר אותה לטובה, בעיקר את חום הלב.

יוסף לוטנברג: היינו דלים במתקנים אבל היתה אהבה גדולה מאוד.

יוסף לוטנברג: בטקס הפתיחה באיצטדיון בירושלים השתתפו 25,000 צופים.

יוסף לוטנברג: זה היה דבר גדול מאין כמוהו.

יוסף לוטנברג: ישראל היתה מעצמה בספורט הנכים.

יוסף לוטנברג: בהולנד בשנת 1984 בגמר בכדורסל היה משחק של ישראל נגד הולנד מול 10,000 צופים.

יוסף לוטנברג: גם נבחרת הנשים של ישראל בכדורסל וכך גם נבחרת הכדורעף של ישראל עלו למשחק הגמר.

יוסף לוטנברג: הכל נערך באותו אולם והספורטאים הישראלים זכו ב-3 מדליות זהב, ב-3 המקומות הראשונים.

יוסף לוטנברג: היתה שם המלכה ההולנדית וחשבו שההולנדים, שהיתה להם קבוצת כדורסל טובה, יזכו באליפות העולם והנה באה ישראל הקטנה ולקחה את שלושת המקומות האטרקטיביים ביותר.

זבולון אורלב: ישראל לא הרבה יותר קטנה מהולנד.

יוסף לוטנברג: השתתפו שם אמריקאים.

יוסף לוטנברג: זאת היתה אולימפיאדה די גדולה, שמומנה כולה על-ידי ממשלת הולנד.

יוסף לוטנברג: את ניהול האולימפיאדה הזאת קיבל הצבא ההולנדי.

יוסף לוטנברג: העסק הזה הלך והתפתח והגיע למימדים גדולים ועצומים.

יוסף לוטנברג: ספורט הנכים, כמו הספורט הרגיל, הפך להיות ספורט מקצועני לכל דבר.

יוסף לוטנברג: לא אצלנו.

יוסף לוטנברג: אנחנו רחוקים מאוד.

יוסף לוטנברג: זה ניכר בהישגים של הספורטאים הישראלים.

יוסף לוטנברג: יש ירידה הולכת ומתמדת במשך כמה שנים.

יוסף לוטנברג: באולימפיאדת סיאול עוד היינו בסדר אבל מאז התחלנו לרדת מטה.

יוסף לוטנברג: הסיבות לכך הן פשוטות ורגילות ואין שום קונצים בעניין הזה.

יוסף לוטנברג: הסיבות הן שלנו אין את האמצעים שניתנים לספורטאים נכים בכל העולם.

יוסף לוטנברג: למשל בגרמניה, נבחרת הכדורסל של הגרמנים היא נבחרת מקצוענית לכל דבר, ממומנת כולה.

יוסף לוטנברג: החבר'ה האלה לא עובדים - דבר שאנחנו לא רוצים - והם משחקים כדורסל.

יוסף לוטנברג: הם באים לישראל למחנה אימונים, משלמים את הכל וכך מגיעים להישגים.

יוסף לוטנברג: אין דרך אחרת.

יוסף לוטנברג: השחיינים - אנחנו היינו באמת שם דבר בשחייה, שיאני עולם בעוורים ובמשותקים וכן הלאה.

יוסף לוטנברג: אנחנו בירידה, אף על פי שאנחנו מאמינים ובטוחים שקרן ליבוביץ תזכה במדליית זהב בסידני.

יוסף לוטנברג: אם אין אמצעים, אם אנחנו לא מפעילים את הצד המקצועי ואם לא נותנים לספורטאים ישראלים את האפשרות לשגר אותם לתחרויות ניסיון - - -

זבולון אורלב: בעבר נתנו ועכשיו לא נותנים?

יוסף לוטנברג: גם בעבר לא נתנו.

זבולון אורלב: אז איך הגיעו להישגים?

יוסף לוטנברג: בעבר ספורט הנכים היה יותר עממי.

זבולון אורלב: כלומר מה שקרה הוא שאנחנו נשארנו עממיים ובמדינות העולם התמקצעו?

יוסף לוטנברג: פה נגעת בשורש הבעיה.

יוסף לוטנברג: באולימפיאדת סיאול הלכתי למר יצחק רבין ז"ל ואמרתי לו שאנחנו הולכים לשלוח משלחת של 60 ספורטאים ואין לנו אגורה.

יוסף לוטנברג: אז הוא צלצל למר אייזנברג ז"ל ואמר לו: אתה עומד בראש ועדה ציבורית, אנא אסוף לחבר'ה את הכסף.

יוסף לוטנברג: הוא אסף 400,000-500,000 דולר ברגע ויצאנו עם משלחת שבאמת חזרה עם הישגים מאוד מאוד מכובדים.

יוסף לוטנברג: מדינת ישראל חייבת להתייחס לספורט הנכים כמו אל ספורט רגיל.

יוסף לוטנברג: באולימפיאדת סידני, שבועיים אחרי האולימפיאדה הרגילה - ואני לא הולך אחורה לאולימפיאדות האחרות - משתתפים 5,500 ספורטאים.

יוסף לוטנברג: אני הייתי שם לפני שנה, ראיתי את ההכנות שנעשות שם.

יוסף לוטנברג: זה לא יאומן מה משקיעה המדינה באולימפיאדה כזאת.

יוסף לוטנברג: יש לנו בעיות פיננסיות.

יוסף לוטנברג: מה שמוטל היום על המדינות במימון של שיגור המשלחת והכל - רק דמי הרישום היום קרובים להוצאות הריאליות שיש להם.

יוסף לוטנברג: כל העסק הזה גדל ותופח.

יוסף לוטנברג: אנחנו נמצאים ממש מאחור בעסק הזה.

יוסף לוטנברג: זה פשוט דבר שאיננו יתכן.

יוסף לוטנברג: אגיד לכם מה שורש הבעיה ומה קורה פה בתפיסה, שאותה צריך לשנות.

יוסף לוטנברג: אם לא, לא ישתנה פה שום דבר.

יוסף לוטנברג: ההתאחדות הישראלית לספורט נכים מפעילה היום את הענפים הבאים: אתלטיקה, בדמינגטון, הרמת משקולות, חץ וקשת, טניס שדה, טניס שולחן, כדורסל בכסאות גלגלים, כדורעף, כדור שער, סייף, קליעה, רכיבה, שחיה ושייט - 14 ענפים.

יוסף לוטנברג: ההתאחדות הישראלית לספורט נכים מתוקצבת כאילו שאנחנו איזה ענף אחד.

יוסף לוטנברג: העסק הזה לא עובד.

יוסף לוטנברג: התחלנו לקבל סיוע לפני 3 שנים.

יוסף לוטנברג: מאז יש הכרה עקרונית בעניין הזה והתחלנו לקבל סיוע לפעילות השוטפת של ההתאחדות.

יוסף לוטנברג: הסיוע הזה - רק שיהיה לכם מושג על מה מדובר בשנת 1999, מה קיבלנו: 587,000 שקל ממועצת ההימורים 147,000 מרשות הספורט שהם 734,000 שקל.

יוסף לוטנברג: עם 734,000 שקל אי אפשר לשגר משלחת לסידני ואי אפשר לקיים פעילות ספורט רצינית.

יוסף לוטנברג: איך אנחנו בכל זאת מקיימים ואיך אנחנו בכל זאת שומרים על ההישגים?

יוסף לוטנברג: עם הציפורניים.

יוסף לוטנברג: הארגונים הקטנים האלה - איל"ן, ארגון הנכים הכללי, אתגרים, המועדון לרכיבה טיפולית, יח"ד (ארגון יוצאי איל"ן) - הם באמת בציפורניים, ב"שנור", וקצת בסיוע של הקהילה, מהעיריות ומהמועצות המקומית, הם מקיימים את העסק הזה.

יוסף לוטנברג: באמת צריך להצדיע להם, איך הם מתקיימים בכלל.

יוסף לוטנברג: היום מתפרקות קבוצות.

יוסף לוטנברג: ארבע קבוצות כדורסל עכשיו התפרקו.

יוסף לוטנברג: לגופים הקטנים האלה אין כסף כדי להחזיק מאמנים.

זבולון אורלב: מה קרה פתאום?

זבולון אורלב: איך עד עכשיו הם החזיקו?

יוסף לוטנברג: לא קרה כלום פתאום.

יוסף לוטנברג: זאת שחיקה בהדרגה.

ראובן הלר: משחק כדורסל עולה 1,000 שקל.

ראובן הלר: צריך לשלם לשופטים ולהסעות.

זבולון אורלב: איך לפני 3 שנים זה לא התפרק?

ראובן הלר: חיו מתרומות.

יוסף לוטנברג: לרשויות המקומיות בעבר היו יותר אמצעים והן נתנו יותר.

יוסף לוטנברג: היום הרשויות המקומיות בצרות והן לא נותנות סיוע.

יוסף לוטנברג: בית הלוחם בתל-אביב, שמפעיל 5,500 נכים, מקבל מעיריית תל-אביב לסל הספורט 20,000 שקל.

יוסף לוטנברג: אני החזרתי להם את זה.

יוסף לוטנברג: ומצבנו עוד טוב, אנחנו נכי צה"ל.

יוסף לוטנברג: אמרתי שזה בושה וחרפה.

יוסף לוטנברג: מה זה 20,000 שקל?

יוסף לוטנברג: אנחנו מחזיקים מיתקנים, אנחנו מחזיקים מאמנים, אנחנו שולחים אנשים לתחרויות.

יוסף לוטנברג: אירחנו פה את אליפות אירופה בבדמינגטון שעלתה 120,000 דולר.

יוסף לוטנברג: ההתאחדות מימנה, באמצעות הארגונים, ארגון נכי צה"ל והארגונים האחרים.

יוסף לוטנברג: אף אגורה אחת לא קיבלנו משום גוף במדינת ישראל.

יוסף לוטנברג: הגענו למצב בשנה שעברה שלצורך שיגור ספורטאים לתחרויות רשמיות - יש תחרויות מבחן - כל ארגון השתתף מתקציבו הדל ב-700 דולר למימון של כל ספורטאי.

יוסף לוטנברג: אחרת לא היינו יכולים לשלוח אותם.

יוסף לוטנברג: ידענו שיש שנה אולימפית.

יוסף לוטנברג: ידענו שאנחנו חייבים לשלוח אותם קודם כל לתחרויות קלסיפיקציה, כדי שיגיעו לניקוד שמאפשר להם להשתתף באולימפיאדה.

יוסף לוטנברג: אנחנו באמת לא יכולים לעשות את זה.

יוסף לוטנברג: אני מדבר על שני נושאים: א) התקציב הרגיל של ההתאחדות הישראלית לספורט נכים; ב) תקציב המשלחת לאולימפיאדה.

יוסף לוטנברג: לא מדובר פה על עשרות מיליוני שקלים.

יוסף לוטנברג: אנחנו מבקשים סיוע לוגי שאפשר לבחון אותו, בסכומים שהם מגוחכים וקטנים.

יוסף לוטנברג: אני לא מזלזל, אבל אם אנחנו בנינו את תקציב ההתאחדות הישראלית לספורט נכים, שמפעילה כ-200,000 ספורטאים הישגיים, מתקציב של 1.9 מיליון שקל לשנת 2,000, ללא ההכנות האולימפיות - אלה סכומים שהם באמת מגוחכים.

יוסף לוטנברג: זה תקציב התיפעול של ההתאחדות הישראלית: לשיגור אנשים לתחרויות, לאירוח משלחות מחוץ-לארץ, לאדמיניסטרציה, לציוד.

יוסף לוטנברג: אתם יודעים כמה עולה עגלה למירוצי תחרויות?

יוסף לוטנברג: זאת עגלה אישית.

יוסף לוטנברג: היא עולה 3,000 דולר, 4,000 דולר.

יוסף לוטנברג: עגלה לכדורסל.

יוסף לוטנברג: יש בלאי עצום בציוד הזה מפני שבעת המשחקים נכנסים אחד בשני.

יוסף לוטנברג: רק להחזיק איש מקצוע שיטפל בציוד הזה בכל מועדון זה סכומי עתק.

יוסף לוטנברג: גם הציוד הרגיל הוא יקר, ויודעים את זה אנשי רשות הספורט, ציוד כמו רובים, ציוד שהוא מתחדש.

יוסף לוטנברג: אם אנחנו לא מחדשים ציוד לאנשים הם באים עם ציוד מיושן לתחרויות.

יוסף לוטנברג: ציוד טוב הוא מפתח למדליה.

יוסף לוטנברג: זה חייב לקבל תפנית.

יוסף לוטנברג: הופענו בפני ועדת כרמון ואמרנו שם ששורש הבעיה הוא בתיקצוב.

זבולון אורלב: ועדת כרמון היא הוועדה של הטוטו?

שוקי דקל: זאת הוועדה שעל-יד המועצה להימורים, שממליצה על עדכונים.

יוסף לוטנברג: אמרנו להם: אתם לא יכולים לתקצב את ההתאחדות ואת היקף הפעילות שלה כאילו שזה איזה ענף קטן.

יוסף לוטנברג: זה לא יכול להיות.

יוסף לוטנברג: תתקצבו את הענפים על-פי גודל וסוג הפעילויות, באמצעות ההתאחדות.

יוסף לוטנברג: היום חוק הספורט מחייב ביטוח לספורטאים.

יוסף לוטנברג: אנחנו לא יכולים לעמוד בזה אך אנחנו לא רוצים לעבור על החוק.

יוסף לוטנברג: באים הארגונים הקטנים האלה ואומרים שהם לא יבטחו את האנשים.

דורון יהודה: והביטוח שלנו יותר יקר.

ראובן הלר: וגם הבדיקות הרפואיות.

יוסף לוטנברג: ובדיקות ארגומטריות.

יוסף לוטנברג: זה הכל משולם מהתקציב שלנו.

יוסף לוטנברג: חייבת להיות תפנית בגישה.

יוסף לוטנברג: אנחנו מוכנים לכל בדיקה.

יוסף לוטנברג: אנחנו הארגון הכי לא מקצועני.

יוסף לוטנברג: אנחנו לא משלמים לאנשים שבאים לתחרויות, לאימונים.

יוסף לוטנברג: היום שחיין צריך להתאמן כל יום, ואם הוא מגיע מירושלים אנחנו משלמים לו אגורות כדי שהוא יבוא.

יוסף לוטנברג: ומה עם הזמן שעובר והפסד שעות עבודה?

יוסף לוטנברג: אנחנו לא משלמים, אנחנו לא מסוגלים.

יוסף לוטנברג: זה ספורט חובבני לכל דבר ואנחנו מנהלים אותו כך.

יוסף לוטנברג: אי אפשר להמשיך לנהל אותו כך.

יוסף לוטנברג: זה לא רק האולימפיאדה.

יוסף לוטנברג: האולימפיאדה זה ה-highlight, זה שיא.

יוסף לוטנברג: יש גם אליפויות אירופה ואליפויות עולם ואנחנו רוצים להשתתף בהן.

יוסף לוטנברג: אנחנו מסונפים לאירופה.

יוסף לוטנברג: אם לא נשתתף אנחנו ניפלט מהעסק הזה.

יוסף לוטנברג: האולימפיאדה: השיגור של משלחת ישראל לאולימפיאדה, עם ההכנות - - -

זבולון אורלב: מר לוטנברג, כמה זמן אתה מתכנן לדבר?

יוסף לוטנברג: אני מסיים כבר.

יוסף לוטנברג: אני רוצה לתת גם לאחרים.

יוסף לוטנברג: אני רוצה לתת גם אפשרות לשאול שאלות.

יוסף לוטנברג: בנינו תקציב לאולימפיאדה שכולל את ההכנות.

יוסף לוטנברג: הוא מורכב ממחנות אימונים, תחרויות הכנה בחוץ-לארץ, שזה הכרחי לספורטאים צעירים וחדשים, שכר מאמנים, מלגות, ציוד, ליווי רפואי, ליווי מדעי, החזר הוצאות נסיעה, דמי הרשמה לאולימפיאדה, טיסה לסידני והוצאות הבטחון, שגם זה נופל עלינו.

יוסף לוטנברג: מצטרפים אלינו 14-15 אנשי בטחון ואנחנו משלמים את הוצאותיהם, את הטיסה ואת השהייה שלהם במקום, את הטלפונים ואת מכשירי הקשר, את הכל.

יוסף לוטנברג: זה תקציב צנוע ומינימלי שאנחנו מעמידים אותו למבחן של כל מי שרוצה.

זבולון אורלב: מה מקורות המימון של התקציב הזה?

יוסף לוטנברג: שום דבר.

יוסף לוטנברג: אין לנו שום מקורות מימון.

זבולון אורלב: רשות הספורט נותנת לכם תקציב?

יוסף לוטנברג: לאולימפיאדה?

יוסף לוטנברג: אנחנו לא יודעים.

יוסף לוטנברג: נכון להיום אנחנו לא יודעים מה אנחנו מקבלים.

זבולון אורלב: וממועצת ההימורים?

רון בולוטין: יש את התקציב הרגיל, התקציב השוטף.

יוסף לוטנברג: אנחנו מקבלים תקציב שוטף.

יוסף לוטנברג: אין שום התייחסות בתקציב מועצת ההימורים לאולימפיאדה.

זבולון אורלב: תקציב שוטף עבור מה?

יוסף לוטנברג: עבור פעילות ההתאחדות.

זבולון אורלב: מה הארגונים למיניהם תורמים לעניין?

יוסף לוטנברג: רוב הכסף בא מהארגונים.

ראובן הלר: אם הם יהיו קיימים עד אז.

זבולון אורלב: אתם אומרים שאלה ההוצאות.

זבולון אורלב: נגיד שהן נבדקו, אני לא נכנס לעניין הזה.

זבולון אורלב: איך אתם חושבים לממן את זה?

יוסף לוטנברג: בגלל זה אנחנו יושבים פה, ואנחנו דיברנו עם השר.

זבולון אורלב: אם היה חסר לכם קצת להשלים, היינו עוזרים.

זבולון אורלב: אבל על הכל אתם באים אלינו, על 2.7 מיליון שקל?

דורון יהודה: לא חסר לנו 2.7 מיליון שקל.

זבולון אורלב: לכן אני שואל, מה יש לכם כבר?

דורון יהודה: חסר לנו הרבה יותר מזה.

יואל שרון: הנקודה מאוד פשוטה, במידה וההתאחדות הזאת לא תתוקצב, המשלחת הישראלית לאולימפיאדה לא תוכל לממש את כל האימונים, את הנסיעות ואת ההכנות.

יואל שרון: זה דבר מאוד פשוט.

מיכאל נודלמן: כמה חסר לכם?

זבולון אורלב: יש לי עוד שאלה אחת.

זבולון אורלב: האם יש לכם שקף המראה כמה ספורטאים עומדים להשתתף באולימפיאדה וכמה מלווים, מאמנים וכדומה?

רון בולוטין: הסגל הצפוי הוא 35 ספורטאים ב-11 ענפים.

רון בולוטין: אלה ספורטאים שעוברים את המינימום האולימפי הבינלאומי ועומדים בקריטריונים שישראל קבעה.

רון בולוטין: כמו בספורט הרגיל, לא מספיק לעבור את המינימום האולימפי אלא יש קריטריון ישראלי שהוא נוקשה יותר.

רון בולוטין: צפויים להיות כ-35 ספורטאים הסגל המלווה.

רון בולוטין: חייבים להיות מלווים לנכים אך אנחנו מוגבלים על-ידי הוועדה המארגנת.

יוסף לוטנברג: אראה לכם את השקף המציג את הסגל האולימפי.

יוסף לוטנברג: באתלטיקה - 3 ספורטאים, בהרמת משקולות - 2 ספורטאים, בחץ וקשת - 1, בטניס שדה - 2, בטניס שולחן - 3.

רון בולוטין: זה סגל מורחב.

רון בולוטין: מתוכו סביר להניח שייצאו לאולימפיאדה בין 35-42 ספורטאים.

זבולון אורלב: כמה מלווים יוצאים?

רון בולוטין: בערך אחד לשניים.

יוסף לוטנברג: הוועדה המארגנת קובעת את מספר המלווים.

יוסף לוטנברג: עיוור מקבל יותר מלווים.

יוסף לוטנברג: קטוע רגל מקבל פחות מלווים.

יוסף לוטנברג: משותק מקבל יותר מלווים.

יוסף לוטנברג: הם קובעים את הסטנדרט.

זבולון אורלב: כלומר יש 48 בסגל המורחב, ויש 15 מאמנים.

זבולון אורלב: וחוץ מזה על כל ספורטאי יש עוד מלווה אחד?

יוסף לוטנברג: לא.

יוסף לוטנברג: בסופו של דבר סדר הגודל יהיה של 60 וכמה איש, עם הכל, ללא הליווי הבטחוני.

זבולון אורלב: מה היה באולימפיאדה הקודמת?

זבולון אורלב: מי מימן?

יוסף לוטנברג: באולימפיאדה הקודמת זה היה בנוי על "שנור", על מועצה ציבורית שאספה לנו את הכסף לשיגור המשלחת.

יוסף לוטנברג: בראשה עמד אז מר אייזנברג.

יוסף לוטנברג: היו בה כל מיני אנשי ציבור.

זבולון אורלב: למה אתם לא הולכים לראש הממשלה ברק, שימנה את - מי התורם שלו?

זבולון אורלב: שיילך לעמותות.

יוסף לוטנברג: יש לו בעיה כעת עם העמותות אז אתה רוצה שנפיל עליו עוד בעיה?

זבולון אורלב: בפעם הקודמת לא הושג מהממשלה תקציב מיוחד?

ראובן הלר: לאולימפיאדת אטלנטה לא.

ראובן הלר: רק אחרי אולימפיאדת אטלנטה התחלנו לקבל את ההקצבה מהמועצה להסדר הימורים בספורט לפעילות השוטפת.

שוקי דקל: מה זה הפעילות השוטפת?

ראובן הלר: ארגון הליגה, אליפויות ישראל, אליפויות אירופה וכדומה.

זבולון אורלב: האם הוועד האולימפי עוזר לכם במשהו?

יוסף לוטנברג: לא.

זבולון אורלב: אני מציע שנשמע כעת את ד"ר דקל.

זבולון אורלב: התמונה המצטיירת פה היא שלא עוזרים להם.

שוקי דקל: אם זאת התמונה אז מר יוסף לוטנברג, הצגת תמונה לא מדוייקת.

שוקי דקל: ראשית, אנחנו שותפים לכל מה שמר לוטנברג והחברים פה הציגו.

שוקי דקל: בשבילנו ספורט הנכים הוא ספורט לכל דבר.

שוקי דקל: מהתקופה שאני עומד בראש רשות הספורט, ספורט הנכים נכנס לתיקצוב מסודר.

יוסף לוטנברג: אמת, ללא שום ספק.

שוקי דקל: מבחינתנו אנחנו רוצים לעשות הכל.

שוקי דקל: חסר כסף בכלל לספורט, ובתוכו גם לספורט הנכים.

שוקי דקל: הצגת תקציב צריכה להיות בדיוק לפי השאלות של היושב-ראש, חבר הכנסת זבולון אורלב.

שוקי דקל: כשמגישים תקציב הוצאות על-ידו צריכות להופיע גם ההכנסות.

שוקי דקל: צריך להציג גם את ההכנסות שניתנות מהמועצה להימורים, מרשות הספורט, מארגוני הנכים ומההתאחדות, כלומר ההשתתפות העצמית.

שוקי דקל: כשהתקציב מוגש כך הוא לא כל-כך מאזן את התמונה.

שוקי דקל: לגבי הקריטריונים, ברמה המקצועית לרשות הספורט יש גם מה להגיד.

שוקי דקל: אני התייעצתי עם ד"ר רון בולוטין לגבי הקריטריונים.

שוקי דקל: אני חושב שזה נכון, כמו שעושים באולימפיאדה לבריאים, שהקריטריון הישראלי הוא מחמיר יותר, ואתם עושים את זה נכון.

שוקי דקל: אנחנו חושבים שחשוב שהקריטריונים האלה יקבעו על-ידי היחידה לספורט הישגי שלנו, תחת המטרייה המבוקרת.

שוקי דקל: לא שחלילה פוגעים במישהו, ביכולת המקצועית שלו, אלא זאת עין שקבענו שהיא הבקרה המקצועית, שהיא קובעת את הקריטריונים.

שוקי דקל: למה אני אומר את זה?

שוקי דקל: על פניו לי נראה שהמשלחת גדולה מדי.

שוקי דקל: זה בוודאי עניין של קריטריונים.

שוקי דקל: גם בהכנות האולימפיות שלכם - אנחנו עושים את זה גם בכל תחום אחר - ניתן לשאול: מי אמר שצריך לעשות 9 מחנות?

שוקי דקל: מי אמר שצריך ללכת לכל תחרות?

שוקי דקל: מי אמר שבכל תחרות צריכים להיות כל הספורטאים וכל המשלחת?

זבולון אורלב: מי קובע את זה אצל הבריאים?

ראובן הלר: אצל האחרים.

ראובן הלר: מדובר על הנכים ועל האחרים.

אפרים זינגר: היחידה לספורט הישגי.

שוקי דקל: לכן אנחנו סבורים, קודם כל אני מדבר ברמת המשרד, שאנחנו נמשיך לעודד וגם השנה, בשנת 2000, יהיה תקציב מיוחד למשלחת הנכים לאולימפיאדת סידני.

ראובן הלר: כמה?

שוקי דקל: כרגע, בנקודת הזמן הזאת, גם ד"ר רון בולוטין וגם מר יוסף לוטנברג יודעים למה אני לא יכול להגיד את זה כרגע.

שוקי דקל: השלב הסופי של אישור התקציב שלנו, הנוהל הוא שעד סוף החודש כולם, כולל אתם, צריכים להגיש את הבקשות.

שוקי דקל: אנחנו לוקחים את התקציב, מחלקים אותו על כלל הבקשות, קובעים ערך נקודה, מנקדים את הענפים ואת הארגונים ואז מכפילים במספר הנקודות שנקבעו וכך יודעים את גובה התקציב.

שוקי דקל: אני אומר לכם שתהיה לכם תמיכה גדולה מאוד לאולימפיאדת סידני, בהיקף של מעל מיליון שקל, לפחות ברמז.

שוקי דקל: זה מעבר לתמיכה שאתם מקבלים מהמועצה להימורים.

זבולון אורלב: זה תקציב מיועד לאולימפיאדת סידני.

שוקי דקל: אנחנו לרשותכם בעניין, כולל היחידה לספורט הישגי.

שוקי דקל: יש לנו מעט זמן לקראת האולימפיאדה.

שוקי דקל: אני מציע גם לבחון היטב האם המשלחת כולה נבחנה באמות מידה מתאימות, האם כולם צריכים להיות שם.

זבולון אורלב: הם אומרים שיש קריטריונים בינלאומיים למינימום האולימפי.

זבולון אורלב: האם זה משנה מי מודד את המינימום?

רון בולוטין: תיכף אתייחס לנושא הקריטריונים.

שוקי דקל: יש פה איזה אי-הבנה.

שוקי דקל: גם באולימפיאדה של הנכים הקריטריון הבינלאומי מבחינתנו תופס.

שוקי דקל: אבל אנחנו, בגלל הנתונים שלנו, בגלל מבנה הספורט, מחמירים יותר.

שוקי דקל: הקריטריון הישראלי הוא מחמיר.

שוקי דקל: ספורטאי שצריך לצאת לתחרות אולימפית חייב לעמוד בתחרות מוכרת בינלאומית גם בקריטריון הישראלי, לא רק הבינלאומי.

שוקי דקל: מזה גם נגזר היקף מחנות האימונים, היקף האימונים, היקף התחרויות בארץ ובחוץ-לארץ.

שוקי דקל: ודבר אחרון, לא יכולתי להגיע לאליפות אירופה בבדמינגטון שנערכה בארץ.

שוקי דקל: הם עשו תחרות נפלאה.

שוקי דקל: מר עודד הכט היה שם.

שוקי דקל: אנחנו מלווים הרבה זמן את ספורט הנכים.

שוקי דקל: אני אומר שאני, על אף הגודל שלי והיכולת שלי, לא לוקח על עצמי ארגון תחרות כזאת.

שוקי דקל: לא הכרחי שנעשה את זה.

שוקי דקל: התאחדות ספורט הנכים צריכה להסתדר ולהתקיים בהתאם לתקציב נתון.

שוקי דקל: אני אומר את זה לכל ארגון ואני אומר את זה גם לכם.

רון בולוטין: רציתי להתייחס לנושא הקריטריונים ולנושא התקציב האחרון.

רון בולוטין: בקריטריונים הישראלים, יש שני סוגי ענפים.

רון בולוטין: רוב הענפים בספורט הנכים דומים לשייט הרגיל.

רון בולוטין: ישראל מקבלת קווטה על סמך ההישגים של הספורטאים הנכים בעולם.

רון בולוטין: כמו שבשייט הרגיל יש כרטיס אחד לישראל וישראל קובעת את הקריטריונים איך ייבחר אותו ספורטאי ישראלי, והתחרות היא בין עמית ענבר לבין גל פרידמן - כך זה בספורט הנכים.

רון בולוטין: קיבלנו לדוגמא, על סמך ההישגים של הספורטאים הנכים הישראלים בזירה הבינלאומית, שני כרטיסים באתלטיקה.

רון בולוטין: הקריטריונים שאנחנו מדברים עליהם הם קריטריונים איך לבחור מתוך ה-4-5 ספורטאים שיש לנו שיכולים להיות במקומות 1-8 בעולם.

רון בולוטין: כך שלהיפך, ישארו בארץ ספורטאים שלא ייצגו את ישראל באולימפיאדה ויכולים היו להיות מדורגים מאוד גבוה.

רון בולוטין: בשייט יש לנו שני צוותים שמתחרים ביניהם.

שוקי דקל: זה בגלל הקווטות.

ראובן הלר: הוא אומר לך שיש לנו 4 מועמדים על שני מקומות.

רון בולוטין: אני אומר שהמשלחת היא לא מנופחת אלא להיפך, ישארו בארץ ספורטאים שהיו יכולים להגיע גם להישגים באולימפיאדה אבל הם לא יסעו לשם.

זבולון אורלב: בעקרון בכל הענפים של הנכים זה קווטות?

רון בולוטין: לא.

רון בולוטין: בענפים קבוצתיים זה נקבע על-פי משחקי מבחן, כמו בספורט הרגיל.

רון בולוטין: ויש ענף אחד או שניים, כמו טניס שולחן, שזה הזמנה שמית.

רון בולוטין: 12 המדורגים ראשונים בעולם מגיעים לאולימפיאדה.

זבולון אורלב: ואם בקווטות האלה מתברר שספורטאי שלנו יגיע למקום ה-100?

ראובן הלר: לא ישלחו אותו.

ראובן הלר: גם לא היינו מקבלים את הקווטה אלמלא היה לנו סיכוי.

רון בולוטין: ראשית, לא היינו מקבלים את הקווטה.

רון בולוטין: אבל גם אם יש לנו ספורטאי כזה, לא היינו שולחים אותו.

רון בולוטין: יש לנו קריטריונים מאוד מחמירים.

רון בולוטין: המצב שלנו הוא הפוך, כלומר ישארו ספורטאים בארץ שהיו יכולים להגיע להישגים.

זבולון אורלב: אני רוצה ללחוץ בנקודה מסויימת.

זבולון אורלב: לגבי הספורטאים הרגילים לא נותנים לוועד האולימפי לבד לקבוע אלא יש יחידה לספורט הישגי.

רון בולוטין: זה זרוע ביצועית של הוועד האולימפי.

זבולון אורלב: מי הבעלים של היחידה לספורט הישגי?

אפרים זינגר: הוועד האולימפי.

אפרים זינגר: בפועל זה הוועד האולימפי.

אפרים זינגר: ביום יום היחידה לספורט הישגי היא הזרוע המקצועית.

רון בולוטין: אצלנו יש ועדה מקצועית.

רון בולוטין: דרך אגב, אנחנו יושבים באופן קובע עם מר גילי לוסטיג והיחידה לספורט הישגי, גם בקשר לתחרויות הכנה.

זבולון אורלב: למה אי אפשר לעשות בספורט הנכים את מה שעושים עם הספורטאים הרגילים, שההישענות המקצועית תהיה גם כן על היחידה לספורט הישגי?

רון בולוטין: זה חלום חיינו.

רון בולוטין: אנחנו נפגשים באופן קבוע עם היחידה לספורט הישגי.

רון בולוטין: הבעיה היא רק תקציבית.

רון בולוטין: בזה אני חוזר לנושא שד"ר שוקי דקל העלה.

רון בולוטין: ההכנות האולימפיות שאנחנו עושים הן מגוחכות.

רון בולוטין: אלה הכנות ברמה נמוכה מאוד של הספורטאים.

רון בולוטין: אם תסתכלו על ההכנות כפי שצריכים לקבל הספורטאים הרגילים, של מחנות בתנאי גובה, של תחרויות במיתקנים האולימפיים, של ליווי מדעי ועיסויים אחת לשבוע, אלה דברים שאנחנו בכלל לא מדברים עליהם.

רון בולוטין: הספורטאים הנכים נשלחים לתחרות הכנה אחת באירופה.

רון בולוטין: אנחנו לא מעיזים אפילו לבקש לנסוע להתחרות במיתקנים בסידני.

רון בולוטין: כן היינו מבקשים אם אפשר תקציבית להיעזר, שהיחידה לספורט הישגי תהיה זרוע ביצוע, שתיתן את כל השירותים לספורטאים האולימפיים שלנו כמו לספורטאים הרגילים.

רון בולוטין: זאת שאיפתנו.

רון בולוטין: אנחנו היום מחזרים שם על הפתחים ומבקשים דברים ברמה של טובה חברית.

זבולון אורלב: למה הוועד האולימפי לא עוזר להם בתקציב?

אפרים זינגר: זאת שאלה מצויינת.

אפרים זינגר: מבחינת טרמינולוגיה, יש משחקים אולימפיים פעם ב-4 שנים, שזה מסגרת אחת.

אפרים זינגר: אין אולימפיאדה לבריאים ושלא לבריאים, שזאת הטרמינולוגיה בה השתמשתם.

אפרים זינגר: הוועד האולימפי הבינלאומי החליט ב-1960 בפעם הראשונה, מתוך מדיניות לעודד את העיסוק בספורט בציבור הנכים, לאפשר לספורטאים הנכים להשתמש במיתקנים האולימפיים במקום שבו מתקיימים המשחקים האולימפיים.

אפרים זינגר: המשחקים האלה נקראים The Para Olympic games.

אפרים זינגר: זה לא אולימפיאדה, זה לא משחקים אולימפיים, זה לא 5 טבעות.

אפרים זינגר: קודם כל מבחינת הטרמינולוגיה כדאי שאנחנו נהיה ברורים.

אפרים זינגר: אלה ההגדרות המדוייקות.

אפרים זינגר: זה לא אומר שום דבר לגבי ההתייחסות מאחר וההתייחסות היא בהחלט רצון לעודד ולתמוך במה שהוועד האולימפי הבינלאומי יכול לסייע.

אפרים זינגר: התמיכה של הוועד האולימפי הבינלאומי היא קודם כל באפשרות להשתמש באותם מיתקנים.

אפרים זינגר: הייעוץ וההכוונה שמקבלים הגורמים המקצועיים שעוסקים בספורט הנכים, הפדרציות הבינלאומיות למיניהן, מאנשי הספורט של הוועד האולימפי הבינלאומי בקביעת הקריטריונים, בקביעת לוח המשחקים, בכל המערכת הזאת - אלה למעשה בגדול, בלי להיכנס להכללה, נקודות ההשקה.

יוסף לוטנברג: יש דבר חשוב, שלא ציינת.

יוסף לוטנברג: הוועד האולימפי הבינלאומי, בראשות מר חואן אנטוניו סמרנש, מעורב, תומך תקציבית בגופים הבינלאומיים.

יוסף לוטנברג: זה לא דבר מנותק לחלוטין.

יוסף לוטנברג: נכון הוא שמבחינת הטרמינולוגיה יש Para Olympic games ויש אולימפיאדה, אבל זה מתקרב מאוד.

אפרים זינגר: אנחנו בעד.

אפרים זינגר: מבחינת הסיוע, ציינו כאן החברים, התחיל להיווצר קשר.

אפרים זינגר: זה לא קיים מזה עידן ועידנים אלא כחלק מאותה מגמה שד"ר שוקי דקל ציין, גם בהקצבה, גם מבחינת הליווי והייעוץ המקצועי שהיחידה לספורט הישגי מעניקה.

אפרים זינגר: אני חושב שאתם בהחלט מתברכים בכך.

אפרים זינגר: ליחידה לספורט הישגי יש הנחיות לסייע בייעוץ ובליווי המקצועי ככל שהיא יכולה, באותן מגבלות, וזה בא לידי ביטוי ביומיום.

אפרים זינגר: זה כמובן בא לידי ביטוי תקציבי כזה או אחר גם בעלויות שלנו.

אפרים זינגר: בהחלט צריך לעשות כל מאמץ כדי שהספורטאים הנכים יגיעו ל- Para Olympic gamesבצורה הטובה ביותר, כאשר הם מוכנים באופן הטוב ביותר.

אפרים זינגר: בכל זאת, זה במה בינלאומית ובסופו של דבר לא רק אלה שעוסקים בספורט מתברכים בכל הישג כזה אלא כל האחרים מתברכים בו, ולכן בהחלט רצוי לעזור ולסייע.

רון בולוטין: רציתי להמחיש איך אנחנו חושבים שצריך להתייחס לספורט הנכים.

רון בולוטין: אני דוקטור לחינוך גופני וספורט, בהתמחות בספורט נכים.

רון בולוטין: אני קטוע רגל.

רון בולוטין: הדוקטורט הוא מאוניברסיטה בחוץ-לארץ אבל המחקר היה במכון וינגייט.

קריאה: ד"ר רון בולוטין הוא אלוף עולם לשעבר בשחייה.

רון בולוטין: את האנלוגיה, שתמחיש לכם את ההתייחסות שהיינו רוצים לראות לספורט הנכים, אני אעשה דווקא מהספורט הרגיל.

רון בולוטין: האנלוגיה שאני רוצה להביא היא דווקא מספורטאית שכולם מכירים, יעל ארד.

רון בולוטין: אני מקווה שהדברים שלי יובנו ולא יוצאו מהקשרם.

רון בולוטין: יעל ארד לצורך העניין נולדה עם נכות מסויימת, עם מגבלה מסויימת.

רון בולוטין: המגבלה והנכות שלה, שהיא שוקלת רק 56 קילוגרם כמדומני.

רון בולוטין: היא נולדה עם נכות מסויימת, שהיא לא יכולה להתחרות באופן הוגן ושווה מול ג'ודאית השוקלת 100 קילוגרם.

רון בולוטין: הוועד האולימפי הבינלאומי והתאחדות הג'ודו הבינלאומית אמרו: זה לא הוגן.

רון בולוטין: יש פה חבר'ה שנולדו עם מגבלה מסויימת.

רון בולוטין: למשל אלוף העולם בהרמת משקולות עד 60 קילוגרם לא יכול להתחרות עם משקולן ששוקל 100 קילוגרם.

רון בולוטין: לכן הוחלט לבנות לכל קבוצת משקל קטגוריה, שהם יתחרו לחוד.

רון בולוטין: זה הרעיון של ספורט הנכים.

רון בולוטין: זה אומר שאותו בחור עיוור, ספורטאי הישגי לכל דבר שרק לא רואה, לא יכול להתחרות בריצה או בשחייה עם ספורטאי רגיל ויצרו לו קטגוריה נפרדת.

רון בולוטין: ככה היינו רוצים שיתייחסו לספורט הנכים.

רון בולוטין: בדיוק כמו שמתייחסים ליעל ארד, שנולדה עם מגבלה מסויימת ביחס לג'ודאית השוקלת 100 קילוגרם.

רון בולוטין: היא לא יכולה להתחרות מולה.

רון בולוטין: הנושא של ספורט הנכים הוא רק דרך לתת הגינות בהתחרות ולהגיע למימוש פוטנציאל של ספורטאים הישגיים לכל דבר, רק לאור העובדה שהם לא יכולים להתחרות מול ספורטאי רגיל.

רון בולוטין: כך אנחנו רוצים שיתייחסו לזה.

רון בולוטין: לא להתייחס אל הספורטאים הנכים כאל מסכנים ולא כאל גימיק אלא כספורטאים הישגיים לכל דבר.

רון בולוטין: זה האנלוגיה שאולי יותר ברורה לכל אחד.

רון בולוטין: זה בדיוק כמו דירוג המשקלות בהרמת משקולות או בג'ודו.

זבולון אורלב: מה משקל הציוד, ההצטיידות בהכנות האולימפיות, מתוך ה-2.7 מיליון שקל?

רון בולוטין: הכנסנו את חלקו, דרך אגב.

רון בולוטין: התקציב הזה הוא תקציב חלקי.

רון בולוטין: ניקח את עמותת אתגרים, שהיא - - -

זבולון אורלב: אני חושב שלגבי נושא הציוד אולי אפשר לפנות לאפוטרופוס הכללי ולבקש מהעזבונות.

ראובן הלר: אם יבקשו היום אז יקבלו תשובה לקראת האולימפיאדה הבאה.

יוסף לוטנברג: פונים וגם מקבלים.

רון בולוטין: שיהיה ברור, זה חלק קטן מהעלויות.

רון בולוטין: היו דברים שאנחנו אפילו לא הכנסנו לפה כי זה דברים שהם כבר ברוטינה, שהם בתוך הפעילות הארגונית.

יוסף לוטנברג: לפני חצי שנה הייתי בספרד, שם נערכה אליפות העולם באתלטיקה לקטועים.

יוסף לוטנברג: ישבתי להפתעתי עם ראש המשלחת האירנית.

יוסף לוטנברג: היו שם 40 אירנים.

יוסף לוטנברג: יש להם הרבה נכים.

זבולון אורלב: העירקים דואגים לזה.

יוסף לוטנברג: היה להם את הציוד הכי מודרני ומשוכלל שקיים בעולם.

יוסף לוטנברג: אני לא בא להתבכיין אבל אנחנו לא נוסעים עם חליפות לאולימפיאדה, אנחנו נוסעים עם טרנינגים, כי אנחנו יודעים שחליפה צנועה עולה עוד 250-300 שקל לאדם (לא באופנת סגל של רביבו).

יוסף לוטנברג: האולימפיאדה הזאת - ואני לא חולק על מה שאמר פה מר זינגר - הפכה להיות דבר אדיר וענק.

יוסף לוטנברג: 170 ארצות, 5,500 ספורטאים.

יוסף לוטנברג: זה יותר מורכב מאשר האולימפיאדה הרגילה כי רק כוח העזר סביב האולימפיאדה הזאת - מכוניות מיוחדות עם מעליות להסעת אנשים - זה סיפור, כניסות, יציאות.

יוסף לוטנברג: אדיר.

יוסף לוטנברג: וכך רואה את זה העולם.

יוסף לוטנברג: אני כבר לא מדבר על איך שבאים האמריקאים או הגרמנים.

יוסף לוטנברג: הם באים עם צוותי טלוויזיה שלהם.

יוסף לוטנברג: אצלנו לאולימפיאדת אטלנטה הואילה הטלוויזיה הישראלית לשלוח צוות טלוויזיה.

יוסף לוטנברג: תאמין לי, התביישתי.

יוסף לוטנברג: לא היה להם כסף לשום דבר.

יוסף לוטנברג: אני סידרתי להם סרטים מהנבחרת הגרמנית, שיש לנו יחסים טובים איתם.

יוסף לוטנברג: אם רוצים שישראל באמת תתקדם - אני לא מדבר על הפעילויות הרגילות - אם רוצים שאנחנו נגיע לנוער ולילדים בבתי-ספר, אז ההתאחדות צריכה להעסיק בן אדם במישרה, שיעבור בכל המועדונים ובבתי-הספר.

יוסף לוטנברג: יש המון ילדים.

יוסף לוטנברג: אין ספורט עוורים בארץ.

יוסף לוטנברג: אתה יודע כמה עוורים וכבדי ראייה יש בארץ?

יוסף לוטנברג: ובעולם אתה יודע כמה מפותח ספורט העוורים?

זבולון אורלב: אני יודע מהספרייה המרכזית לעוורים.

זבולון אורלב: רשומים בשירות לעיוור 16,000 אנשים.

יוסף לוטנברג: אני יודע, גם כבדי ראייה.

יוסף לוטנברג: אני מכיר אותם.

יוסף לוטנברג: מנהל הספרייה הוא נכה צה"ל.

יוסף לוטנברג: אבל בעולם זה דבר ענקי.

יוסף לוטנברג: זה הארגון הכי חזק שישנו, ספורט העוורים - כדור שער, אתלטיקה לעוורים וכן הלאה.

זבולון אורלב: מר אורי כהן, מנהל הספרייה לעוורים, עוסק בספורט הכסף.

זבולון אורלב: ההסתייגות הכספית היחידה שהכנסת קיבלה מתוך 8,000 הסתייגויות שנדחו היתה ההסתייגות שלי להעלות את תקציב הספרייה המרכזית לעוורים, שהתקבלה בהסכמת 80 חברי כנסת.

זבולון אורלב: תגייסו את מר אורי כהן כדי לאסוף כסף.

יוסף לוטנברג: אני מכיר את מר אורי כהן מצויין ואני מכיר את הספרייה, אבל זה לא נושא הדיון.

יוסף לוטנברג: תאמין לי, אני מומחה לגיוס כספים.

יוסף לוטנברג: ארגון נכי צה"ל - אני מסובב כעת את הכובע - בנה 4 מרכזים, בלי אגורה אחת מהממשלה.

יוסף לוטנברג: שקל אחד לא תרמה ממשלת ישראל, לא לבית הלוחם בתל-אביב, לא ל-15.5 מיליון דולר לבית הלוחם בירושלים, לא לבית הלוחם בחיפה, לא לבית הלוחם בנהריה.

יוסף לוטנברג: אגורה אחת אין שם של ממשלת ישראל, כתפיסת עולם.

יוסף לוטנברג: אני לא מתלונן על מה שמדינת ישראל עושה לנכי צה"ל אבל אני אומר, אסור שזה יהיה.

יוסף לוטנברג: אם מדינת ישראל צרכה וחייבת להכיר בספורט הנכים כתפיסה, למה אתה שולח אותי לשנורר כסף?

זבולון אורלב: לפי מה שאני מבין, גם לאור הדיון הזה וגם על-פי שיקול דעת המשרד, אני מעריך שהמשרד יעזור לכם בסכום שאולי מתקרב ל-50% מהסכום שהצגת כאן.

זבולון אורלב: כשאתה באת לפה לא ידעת בכלל מה יהיה התקציב.

זבולון אורלב: אז אתה תצא מפה עם החלטות בעניין, דבר שלא היה באולימפיאדה הקודמת.

זבולון אורלב: כלומר קודם כל, כ-50% יש לך.

זבולון אורלב: דבר שני, אנחנו נצא בהחלטה שאנחנו נעודד את עניין המעורבות של היחידה לספורט הישגי.

זבולון אורלב: אני חושב שזה דבר חשוב מאוד, לחזק את הרמה הגבוהה של ספורט הנכים.

זבולון אורלב: גם בביקור שם מאוד התרשמתי.

זבולון אורלב: חשוב שהספורטאים יבינו שהם עכשיו עוברים בקרה, לא רק של התאחדות ספורט הנכים אלא גם של גוף חיצוני.

זבולון אורלב: זה עוזר מאוד לספורטאים לתבוע מעצמם סטנדרטים בינלאומיים.

זבולון אורלב: יש ליחידה הזאת הישגים בלתי מבוטלים.

ראובן הלר: לא צריך לעודד אותם.

ראובן הלר: הם פתוחים בשבילנו.

ראובן הלר: אבל צריך קצת לתקצב אותם, שיוכלו לעזור לנו יותר.

אפרים זינגר: יש לכם דלת פתוחה.

ראובן הלר: זה מה שאמרתי.

ראובן הלר: הבעיה היא שאין כסף.

זבולון אורלב: עד עכשיו אלה שני דברים שאני רואה שנובעים מתוך הדיון הזה.

זבולון אורלב: השאלה היא איפה עומדים בעניין הזה האיגודים למיניהם ואיפה עומד הגיוס הציבורי לדבר הזה.

זבולון אורלב: אני, אגב, גם מוכן לעזור בו.

זבולון אורלב: אם יתארגן איזה גוף, שצריך לארח אותו פה, או שאנחנו יכולים ליצור לובי של חברי כנסת ושתצא קריאה ופנייה, אנחנו בהחלט לא נישאר אדישים לדבר הזה.

זבולון אורלב: אבל אתם צריכים להוביל את העסק הזה.

זבולון אורלב: מר אייזנברג נפטר.

זבולון אורלב: צריך למצוא מישהו אחר.

יוסף לוטנברג: אנחנו רוצים לבקש ממך לעזור.

יוסף לוטנברג: שמענו על מישור האולימפיאדה.

יוסף לוטנברג: גם יש לנו שיחות בעניין הזה.

יוסף לוטנברג: חשוב גם שתעזרו לנו לחיי היומיום של הגוף הנקרא ההתאחדות הישראלית לספורט נכים.

יוסף לוטנברג: אני חושב שגם רשות הספורט מבינה את העניין הזה.

יוסף לוטנברג: אני חייב לומר שיש לנו דלת פתוחה, באמת אין לנו טענות מבחינה זאת.

יוסף לוטנברג: אנו נתקלים בגישה אוהדת ומבינה.

יוסף לוטנברג: צריך לומר גם את זה.

יוסף לוטנברג: אבל עיזרו לנו באמצעות הוועדה באיזה הנחיות לשינוי התפיסה בתיקצוב ההתאחדות הישראלית לספורט נכים.

יוסף לוטנברג: אנחנו לא מדברים פה על מיליונים.

זבולון אורלב: אתה מדבר לא רק על האולימפיאדה.

יוסף לוטנברג: אני מדבר על התקציב השוטף.

יוסף לוטנברג: מועצת ההימורים לא יכולה להמשיך תקצב אותנו באותה דרך כמו שהיא מתקצבת אותנו היום כי זה עיוות.

זבולון אורלב: חבר הכנסת אלי גולדשמידט הוא יושב-ראש ועדת הכספים ותוך כדי שאנחנו יושבים פה היתה צריכה להיות נדונה בוועדת הכספים הבקשה להקצבה של 10 מיליון שקל להכנות האולימפיות הרגילות.

זבולון אורלב: בינתיים סיעת ש"ס ביקשה התייעצות סיעתית.

זבולון אורלב: אם הייתם יודעים כמה אני עוסק סביב ה-10 מיליון שקל האלה בשבוע האחרון, כמה טלפונים וכן הלאה.

זבולון אורלב: זה פעם ראשונה בהיסטוריה שהאוצר בחודש ינואר מגיש בקשה להעברה תקציבית מהרזרבה.

זבולון אורלב: זה אף פעם לא היה.

זבולון אורלב: פעם ראשונה שזה קורה.

זבולון אורלב: בעקבות הביקור שלנו בוועד האולימפי אמרנו: חבר'ה, או מלחמות או שלום.

זבולון אורלב: אמרו לי "שלום", והעבירו את זה.

יוסף לוטנברג: ציינתי, ואני אומר את זה באמת מתוך בקשה שתיכנסו לעניין הזה, בשנת 1999 היה קיצוץ, מועצת ההימורים הורידה את התקציבים לכולם ב-26% נכון להיום.

עודד הכט: זה סופי ב-1999.

יוסף לוטנברג: קיבלנו 734,000 שקל לקיום הגוף הזה.

יוסף לוטנברג: תאמין לי אנחנו עושים דברים אדירים.

יוסף לוטנברג: מבחינת השערוך הכספי שלהם - - -

זבולון אורלב: לצערי מועצת ההימורים לא הוזמנה לדיון הזה אז יש לי קצת בעיה אבל אני מוכן לדבר איתם.

זבולון אורלב: אני שומע.

יוסף לוטנברג: תדברו איתם.

יוסף לוטנברג: אחרת הארגונים האלה יקרסו.

יוסף לוטנברג: אני לא אומר את זה סתם.

יוסף לוטנברג: אנחנו מחזיקים אותם בצפורניים.

דורון יהודה: ככל שהסיוע יהיה קטן יותר, בנושא של הספורט ההישגי ושל הפעילות שלנו, הנטל יפול על הקבוצות הקטנות שכבר ככה מתמוטטות.

דורון יהודה: אנחנו לא מסוגלים היום לשלוח קבוצות לחוץ-לארץ.

זבולון אורלב: אני חייב להגיד לך שיש לכם "בעיות בריאות".

זבולון אורלב: אותן בעיות קיימות גם אצל הספורטאים הבריאים.

דורון יהודה: אני תיכף אגיד מה אני חושב.

דורון יהודה: אנחנו סוגרים קבוצות כדורסל.

דורון יהודה: סגרתי עכשיו קבוצה.

דורון יהודה: היום מתקיימת תחרות קדם אליפות אירופה לאלופות בכדורסל בישראל ואין לי תקציב כדי לנהל את הטורניר.

דורון יהודה: זה טורניר שחייבים לעשות אותו בארץ.

דורון יהודה: אם ננצח, נצטרך גם לנסוע אך אין לי את הכסף לנסוע.

דורון יהודה: אנחנו נמצאים בשלב שאנחנו פשוט הולכים וסוגרים את הדלת לעצמנו, סוגרים את הספורט של הנכים.

דורון יהודה: אגיד לך את האמת, אני בין אלה שאמרו שצריך לצאת להפגנה.

דורון יהודה: אני לא רוצה שיסתכלו עלי כעל נכה.

דורון יהודה: שיסתכלו עלי כבריא שרוצה לעשות ספורט ורוצה לקבל את אותם כלים.

דורון יהודה: אם בענף כדורסל מקבלים סכום מסויים, אני חושב שבענף הכדורסל ההתאחדות צריכה לקבל את אותו יחס, על מנת שהיא תוכל להפעיל את ענף הכדורסל ברמה רצינית.

דורון יהודה: כך גם בענף הטניס.

דורון יהודה: זה צריך להיות אותו דבר, במקביל.

דורון יהודה: לא יוכל להיות שבגלל שאנחנו נכים אנחנו נקבל פחות, או נקבל סכום שהוא בשוליים.

דורון יהודה: זה לא מקובל.

דורון יהודה: הייתי אומר יותר מזה, בגלל שאנחנו נכים אנחנו צריכים לקבל יותר מכולם.

זבולון אורלב: אני מתנצל.

זבולון אורלב: אני מודיע על 3 דקות הפסקה.

זבולון אורלב: אני צריך לעזוב למספר דקות.

זבולון אורלב: (הישיבה הופסקה בין 12:20 ל-12:30)

דורון יהודה: ככל שהסכומים בהתאחדות יהיו יותר קטנים ככה הנזק לארגונים הקטנים יהיה יותר גדול.

דורון יהודה: אנחנו צריכים לשלם את החלק היחסי של הנסיעות, דמי רישום להתאחדות, דמי רישום לשחקנים, תשלום לשופטים.

זבולון אורלב: לכם יש גם שיטור במגרשים?

דורון יהודה: כן, יש שיטור.

דורון יהודה: יש לנו בעיה.

דורון יהודה: אני סגרתי עכשיו קבוצת כדורסל שמשחקת כבר 30 שנים, חיסלתי את פעילות הקבוצה הזאת משום שאין לי כסף.

דורון יהודה: כל שבוע אני צריך לשלם בין 1,000-2,000 שקלים עבור שופטים, מזכירות, שכירת אולם ושאר הדברים מסביב.

דורון יהודה: יש לנו כארגונים הוצאות עצומות.

דורון יהודה: אין לנו יכולת להרים את זה כי אנחנו לא מקבלים סיוע.

דורון יהודה: אנחנו מקבלים מהעיריה, כמו שאמר יושב-ראש ההתאחדות ידידי מר יוסף לוטנברג, 20,000-30,000 שקל.

דורון יהודה: עם זה, לך תשבור את הראש, לך תעשה טורניר, לך תקיים את הליגה, לך תקיים תחרויות שאתה חייב לקיים.

דורון יהודה: התחרויות הן חלק מהפעילות השוטפת, שאתה חייב לעשות אותה.

דורון יהודה: בשביל להסיע שחקן למשחק כדורסל בבאר-שבע אני חייב לקחת משאית שתוביל את העגלות, דבר שאין לקבוצה רגילה.

דורון יהודה: זאת אומרת, ההוצאות שלי הן הרבה יותר גבוהות מאשר כשיש שחקנים רגילים.

דורון יהודה: בנוסף לזה, כדי להקים קבוצת כדורסל היום אני צריך קודם כל 100,000 שקל כדי לקנות להם כיסאות גלגלים.

דורון יהודה: כל כיסא עולה 10,000 שקל ולכל שחקן צריך כיסא מיוחד שבנוי על-פי המידות שלו.

דורון יהודה: לא יוכל לשבת על זה נכה אחר.

דורון יהודה: בונים את זה על-פי הגוף של השחקן.

דורון יהודה: אני נכנס להשקעות ואני צריך לממן את כל הכספים האלה.

דורון יהודה: אני שואל, למה ההתייחסות אלי צריכה להיות שונה מאשר לקבוצות של אנשים בריאים?

דורון יהודה: אני חושב שאני צריך לקבל עדיפות, אני צריך לקבל יותר כי הצרכים שלי, על מנת להגיע לפעילות ספורטיבית, הם הרבה יותר גדולים.

דורון יהודה: אם לא ניקח את זה בחשבון אנחנו פשוט נהרוס את הספורט הזה.

דורון יהודה: 4 קבוצות כבר נסגרו ואני יודע על קבוצה נוספת שהולכת להיסגר.

דורון יהודה: אנחנו מתחילים ליגה וכבר שומעים על קבוצות שנסגרות בגלל בעיות תקציביות.

דורון יהודה: אי אפשר לא לתת לזה התייחסות.

דורון יהודה: כאן אחד עוזר לשני.

דורון יהודה: אם לא נקבל לליגה, לפעילות השוטפת, תיקצוב רציני, לארגונים ולהתאחדות, זה ישפיע בסופו של דבר גם על הנושא הזה.

ראובן הלר: אני דווקא רוצה לראות את זה בזווית אחרת.

ראובן הלר: אנחנו תודה לאל לא סוגרים, לא נסגרים, אבל אני חושב שאתה, כנציג המדינה בשבילי, צריך לקחת בחשבון שאנחנו בעצם מרכז ספורט אמריקאי.

ראובן הלר: אם תשאל אותי למה, אני אגיד לך ש-60% מהתקציב השנתי שלנו אנחנו מגייסים בחוץ-לארץ.

יואל שרון: כמו תקציב מדינת ישראל.

זבולון אורלב: זה מיתוס.

זבולון אורלב: זה לא נכון.

זבולון אורלב: תקציב מדינת ישראל הוא 217 מיליארד שקל.

זבולון אורלב: מתוכו הסיוע האמריקאי לא מגיע ל-10 מיליארד שקל.

זבולון אורלב: כל המגבית המאוחדת, הסוכנות, זה עוד חצי מיליארד דולר, עוד 2 מיליארד שקל.

זבולון אורלב: שנבין את המושגים.

זבולון אורלב: כלומר העם היהודי עוזר לנו ב-2 מיליארד שקל, משלם המיסים האמריקאי נותן לנו כ-10 מיליארד שקל, ותקציב המדינה הוא 217 מיליארד שקל.

ראובן הלר: את המספרים האלה אני הבאתי לא בכדי שהמדינה תתבייש במשהו אלא מסיבה פשוטה.

ראובן הלר: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו, לילד בן 4, לילד בן 12, לנכים צעירים, לתת פחות ממה שאנחנו נותנים לנכה שצריך להגיע לאולימפיאדה.

ראובן הלר: אנחנו לא יכולים להפלות בין נכה מצטיין לנכה רגיל.

ראובן הלר: אנחנו מחוייבים לתת לכל ציבור הנכים.

ראובן הלר: יש ילדים שאנחנו רואים אותם והם יהפכו להיות ספורטאים מבוגרים.

ראובן הלר: על כל פנים, אנחנו משקיעים את הכסף שיש לנו בעיקר בתשתית ואנחנו מצפים לקבל מהמדינה, פרט ל-2% מבורכים שאנחנו מקווים שיהיו מרשות הספורט, יותר סיוע דרך ההתאחדות לספורט.

ראובן הלר: במקום שאני אשלם 700 דולר עבור ספורטאי שנוסע לאירופה ואקח את זה מילד צעיר, את התקציב הזה ההתאחדות תקבל והיא תשלח את אותו ספורטאי מצטיין לתחרות באירופה.

יואל שרון: אני מנכ"ל עמותת אתגרים, שעוסקת בכל ענפי הספורט החוץ-מועדוני במדינת ישראל לטובת ציבור הנכים.

יואל שרון: אין ספק שקיימת אפליה לגבי ציבור הנכים.

יואל שרון: אין ספק שהפער בין מדינת ישראל לבין העולם המערבי הולך וגדל בכל התחומים וגם בתחום הספורט.

יואל שרון: ולכן נכון מה שראינו על המצגת, שיש נסיגה משמעותית בספורט ההישגי של הנכים מול העולם המערבי.

יואל שרון: לא רק מול העולם המערבי.

יואל שרון: גם מדינות ערב, מצרים ואירן מגיעות היום להישגים הרבה יותר גבוהים.

יואל שרון: למה?

יואל שרון: כי ההתייחסות לספורט הנכים, בעיקר לספורט ההישגי, היא הרבה יותר רצינית שם.

יואל שרון: הם לא יוצאים ל"שנור" בקהילות יהודיות.

יואל שרון: שם הממשלה מקציבה ומשקיעה בספורט הנכים.

יואל שרון: צריכים להתייחס לשני ההיבטים: א) לתשתית השנתית, כל שנה, על מנת להשקיע באותם מועדונים שמטפחים את העתודה הספורטיבית.

יואל שרון: ב) אין ספק שגם בשנה האולימפית צריך להשקיע, כמו שמשקיעים בוועד האולימפי וכן הלאה.

זבולון אורלב: אני חושב שאני יוכל להתחיל לסכם את הישיבה.

זבולון אורלב: לפני הסיכום אני רוצה לשאול: האם ב-10-20 השנים האחרונות היתה איזה ועדה ציבורית שבחנה את ספורט הנכים, בדקה את הצרכים שלו, בדקה את התיקצוב שלו?

אפרים זינגר: אנחנו יכולים לתרום חלק מהוועדות שלנו שייבדקו.

זבולון אורלב: אני מדבר פה ברצינות.

רון בולוטין: ועדת לוין למשל המליצה על שיתוף נציגות של ספורט הנכים בוועד האולימפי, דבר שלא התקיים עד היום.

יוסף לוטנברג: לא היתה שום בחינה רצינית במשך 10 שנים.

ראובן הלר: ועדת בן-דרור עשתה בדיקה בכדי להגיע לתיקצוב על-ידי מועצת ההימורים.

ראובן הלר: אני לא יודע כמה היא היתה מקיפה, אבל היא עשתה בדיקה כלשהי.

זבולון אורלב: אני זימנתי את הישיבה בעניין ההכנות לאולימפיאדה אבל בינתיים התעורר פה עניין מעמד ספורט הנכים ותיקצוב ספורט הנכים.

זבולון אורלב: אני שואל את עצמי איך ניתן לטפל בזה, איך ינתן לסדר את הדבר.

זבולון אורלב: יש שתי אפשרויות.

זבולון אורלב: אפשרות אחת זה שיטת התגרנות.

זבולון אורלב: לבוא ולהגיד: מגיע להם, אם יותר או פחות.

זבולון אורלב: ואז ישאלו מגיע על מה?

זבולון אורלב: למה?

זבולון אורלב: איך?

זבולון אורלב: מתי?

זבולון אורלב: איפה?

זבולון אורלב: אין איזה תשתית.

זבולון אורלב: בדרך כלל נושאים כאלה נבדקים.

זבולון אורלב: יושבים אנשים, רואים, בוחנים ומגיעים למסקנות כאלה או אחרות.

זבולון אורלב: אני לא בטוח שאם תשב ועדה ציבורית ותגיד שמגיע לספורט הנכים 50 מיליון שקל אז מחר יש 50 מיליון שקל, אבל אז יש תשתית על מה לריב.

זבולון אורלב: אז אפשר לקרוא למשרד האוצר ולמשרד החינוך, אפשר לקרוא לציבור, אפשר לקרוא למועצת ההימורים.

זבולון אורלב: אם יש תשתית מוסכמת אפשר להגיד: עכשיו בואו ניראה איך פותרים את הבעיה.

זבולון אורלב: בשלב הזה יכולים להגיד: מי אומר שיש בעיה בכלל?

זבולון אורלב: אתם אומרים ככה, אנחנו אומרים אחרת.

זבולון אורלב: קודם כל צריכה להיות תשתית מוסכמת כלשהי.

יוסף לוטנברג: זה לא נבדק.

ראובן הלר: זה כבר נבדק.

ראובן הלר: ועדת בן-דרור עשתה מחקר כדי להגיע למידע בדוק.

ראובן הלר: איך קיבלתם ממועצת ההימורים 0.5%?

ראובן הלר: זה היה בעקבות המלצה של ועדת בן-דרור.

קריאה: היא לא היתה ועדה רצינית.

זבולון אורלב: בסיכום אני רוצה לטפל בשני הנושאים, גם בנושא של האולימפיאדה וגם בנושא של ההתאחדות הישראלית לספורט נכים והטיפול בספורט הנכים בכלל.

זבולון אורלב: אני מציע שקודם כל נטפל בעניין האולימפיאדה.

זבולון אורלב: זה הדבר הדחוף.

זבולון אורלב: 1) ועדת החינוך והתרבות התרשמה מדיווח נציגי ההתאחדות הישראלית לספורט נכים על ההכנות לאולימפיאדת הנכים שתיערך בסידני בסיום המשחקים האולימפיים בספטמבר 2000.

זבולון אורלב: 3) הוועדה תפנה למועצת ההימורים ולגורמים ממשלתיים וציבוריים אחרים כדי לבדוק בחיוב את האפשרות להשיג מימון נוסף לצורך ההכנות האולימפיות.

זבולון אורלב: 5) הוועדה התרשמה שתקציבי ספורט הנכים נשחקו מאוד בשנים האחרונות בגלל קיצוצים בתקציבי המדינה, בתקציבי הרשויות המקומיות ויתר הגופים הציבוריים.

זבולון אורלב: מאידך קיבלה הוועדה מידע שבעולם כולו התקציבים לספורט נכים גדלים והולכים.

זבולון אורלב: לכן מבקשת הוועדה ממשרד המדע, התרבות והספורט להקים ועדה ציבורית לבחינת תקצוב ספורט הנכים בישראל כדי לבחון את מצב ספורט הנכים, לקבוע אמות מידה ורמת תקצוב וכן לקבוע את מקורות התקציב.

זבולון אורלב: מומלץ שהוועדה תסיים את עבודתה בתוך ששה חודשים.

זבולון אורלב: המליאה תסמיך את ועדת החינוך והתרבות לחקור את נושא ספורט הנכים ואת תיקצובו והמסקנות יונחו על שולחן הכנסת.

זבולון אורלב: אז ניראה מי לא מקבל אותן.

זבולון אורלב: לי יותר נוח שהשר יקים ועדה.

זבולון אורלב: הוא אפילו לא צריך להתייעץ איתי.

שוקי דקל: בהחלטה אמרת שמומלץ להקים ועדה ציבורית.

שוקי דקל: אני מציע שזה לא יהיה "לבחינת תיקצוב" אלא "לבחינת ספורט הנכים", כדי שתהיה ראייה כוללת.

זבולון אורלב: "לבחינת ספורט הנכים ותיקצובו".

יהודית גידלי: אמרת " לבחון את מצב ספורט הנכים, לקבוע אמות מידה ורמת תקצוב" - במילים אלה זה מופיע.

שוקי דקל: אני חושב שהיושב-ראש התכוון להרחבה, אז צריך להגיד את זה.

זבולון אורלב: הוא צודק.

זבולון אורלב: הכוונה היא לא רק לבדוק תיקצוב אלא לבדוק את כל המעמד של ספורט הנכים.

זבולון אורלב: האם באמת יש מספר מספיק של ספורטאים, אולי צריך בכלל לבנות את ספורט הנכים בצורה אחרת, האם צריך לחזק קודם כל את האיגודים מלמטה, את הקבוצות מלמטה.

זבולון אורלב: יש פה שאלות רבות מאוד.

זבולון אורלב: נאמר פה שאתם מפרקים קבוצות וכדומה.