ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 35, 1999-11-29 10:00

זבולון אורלב: בראשית הישיבה אני רוצה לקדם בברכה חברת כנסת חדשה, קולט אביטל, שהיא גם חברת כנסת חדשה וגם חברה חדשה בוועדת החינוך והתרבות.

זבולון אורלב: אנחנו מבקשים לאחל לה הצלחה רבה ואני בטוח שאת כל הניסיון הגדול שהיא רכשה בתפקידיה הקודמים, גם בישראל וגם בעולם הגדול, היא תוכל להעשיר אותנו ולהשכיל אותנו בדברים האלה.

זבולון אורלב: רבותיי, בישיבה הקודמת כשדיברנו על תוכנית החומש במגזר הערבי והבדואי, בשלהי הישיבה, הבטחנו שאנחנו נחזור לדון בתוכנית וביקשנו מאנשי משרד החינוך והתרבות, שבשונה מהפעם הקודמת, בפעם הזאת אנחנו מעונינים לדבר לא על העיקרון אלא על העפרון כפי שהגדרנו את זה.

זבולון אורלב: כלומר, לקחת את התוכנית, לעבור פרק פרק ולראות איך אנחנו מתקדמים או מה התוכניות של משרד החינוך והתרבות מבחינת היכולת התקציבית, פריסת הזמנים והאם אנחנו יכולים להתקדם ממש לפי הפרקים של שלושת תוכניות החומש - תוכנית החומש לערבים, תוכנית החומש לבדואים בצפון ותוכנית החומש לבדואים בדרום.

זבולון אורלב: קיבלתי את החוברת הזאת דקה לפני הישיבה.

זבולון אורלב: ביקשנו מעוזר המחקר שלנו להכין קודם אבל לצערי הוא לא קיבל את האינפורמציה קודם כי אחרת היינו יכולים להכין.

זבולון אורלב: רצינו לקבל קודם כדי שנוכל להתכונן ולכן יש לנו עוזרי מחקר של המכון לדמוקרטיה שנמצאים בקשר עם אנשי המשרד ומסייעים לנו להכין את שיעורי הבית.

זבולון אורלב: אני מציע שנעבור עכשיו עם אנשי המשרד על התוכניות וניתן למשרד להציג את התוכניות ולאחר מכן נפתח בדיון ככל שחברים ירצו לפתוח ואני מזמין את שר החינוך והתרבות לפתוח.

יוסי שריד: על-פי מצוותה של ועדת החינוך, בישיבה שהתקיימה לפני כחודש וחצי, התבקשנו להכין תוכנית יותר מפורטת שתשרטט לנגד עיני חברי ועדת החינוך איפה אנחנו עומדים להשקיע במגזר הערבי על-פי הדוחות שהתקבלו במהלך השנים במשרד החינוך ובלשון המעטה לא בדיוק בוצעו הלכה למעשה.

יוסי שריד: אני מרשה לעצמי לומר בשם המשרד וגם בשמי באופן אישי שאנחנו מאוד גאים בתוכנית הזו מהטעם הבא.

יוסי שריד: בכל תקציבי המשרד, בכל סעיפי התקציב, יש קיצוץ.

יוסי שריד: הרי לכאורה משרד החינוך היה המשרד היחיד שנמלט מחרב הקיצוצים, אבל צריך לזכור שהצרכים מתרבים, מספר התלמידים במערכת גדל, המערכת היא לאחר שלושה קיצוצים בממשלה הקודמת, ומי שחושב ששלושה קיצוצים בזה אחר זה, חריפים מאוד, לא מותירים את רישומם – הוא ממעיט מחריפותם של הקיצוצים האלה.

יוסי שריד: לכן נאלצנו בעניינים מאוד מאוד רגישים לקצץ את התקציב.

יוסי שריד: יש מקומות שקיצצנו יותר ויש מקומות שקיצצנו פחות.

יוסי שריד: אתם יודעים שבימים האחרונים, בשבועות האחרונים, יש גם טענות כלפי ומייחסים לי כוונות פוליטיות – שזה בסדר, אין לי בעיה עם זה, אבל זה לא כל כך נכון – שבסעיפים מסוימים בתקציב הקיצוצים הם עוד יותר מפליגים ועוד יותר מרחיקי לכת.

יוסי שריד: זה אפילו נכון משום שהסעיפים האלה מאוד מאוד התרחבו בשנים האחרונות והתקציבים האלה מאוד מאוד התחזקו בשנים האחרונות.

יוסי שריד: מי שהתחזק יותר, כמובן שהוא המועמד הראשון לקיצוץ יותר עמוק.

יוסי שריד: יש אולי שלושה, אולי ארבעה, תחומים שבהם אני ביקשתי מחברי לעבודה במשרד לא לגעת והתחומים הם אלה: חינוך מיוחד, עולים יוצאי אתיופיה והמגזר הערבי.

יוסי שריד: המגזר הערבי, אם יורשה לי לומר, הוא המגזר היחיד שלא רק שלא קוצץ אלא זוכה בתוספת מאוד משמעותית.

יוסי שריד: למה?

יוסי שריד: אני לא חושב שצריך להסביר למה, משום שהפערים בין המגזר הערבי לבין המגזר היהודי הם פערים מאוד מאוד רחבים, הם מאוד מאוד מעיקים והייתי אומר שהם מאוד מאוד מכאיבים.

יוסי שריד: כמעט בכל עניין אתה בודק, אתה בא בעל-כורחך לכלל מסקנה שבמשך עשרות שנים הייתה הקצבה אחת למגזר היהודי והייתה הקצבה אחרת למגזר הערבי.

יוסי שריד: כפי שאתם מתארים לעצמכם, כאשר אתה מחזק סעיף אחד בתקציב או סעיפים מסוימים בתקציב שקשורים במגזר הערבי, אתה צריך להעביר כספים ממקומות אחרים.

יוסי שריד: אנחנו לא קיבלנו כסף נוסף ואנחנו קיבלנו פחות כסף למרות שלא היה קיצוץ והבעיות החברתיות של מדינת ישראל בעת הזאת ידועות לכם, וכאשר אתה צריך לנייד כספים ממקום אחד למקום שני, אתה צריך להחסיר במקום שני.

יוסי שריד: אז יש מקומות שזה יותר קל ויש מקומות שזה מאוד מאוד קשה.

יוסי שריד: אני חושב שאנחנו עמדנו פחות או יותר במשימה הזו.

יוסי שריד: כידוע מדובר בתוכנית חמש-שנתית.

יוסי שריד: אני הבעתי את תקוותי בהזדמנויות קודמות, ואני מביע את תקוותי גם בהזדמנות החגיגית הזאת, שאנחנו נהיה מסוגלים ליישם או להגשים את תוכניות החומש לא בחמש שנים אלא בארבע שנים ואני אומר את זה אפילו מסיבות אנוכיות.

יוסי שריד: אני לא יודע אם מישהו מאתנו ישב ארבע שנים במקום שהוא נמצא, אבל אם הוא יימצא ארבע שנים, הייתי רוצה לראות את זה מושלם עוד בתקופת כהונתי.

יוסי שריד: לכן, מכיוון שמדובר בסיבות מאוד אנוכיות, אני מניח שגם ההודעה הזו תזכה באמון.

יוסי שריד: לאחר ישיבת ועדת החינוך הקודמת אני ביקשתי מצוות בתוך המשרד, שרוב חבריו יושבים כאן, לעבד את התוכנית היותר מדויקת, אם כי צריך שוב לדעת שאנחנו לא יכולים להגיע בשלב הזה לתוכנית מדויקת עד כדי מאות אלפי שקלים.

יוסי שריד: זה לא בא בחשבון ואני גם לא חושב שועדת החינוך מתעניינת באופן מיוחד איפה יהיו 500 אלף כאן ואיפה יהיו 300 אלף שם, אלא כיוונים כלליים והם לא כל כך כלליים כפי שהם מוצגים כאן, וזאת כדי שועדת החינוך תבחן, תראה ותגיע לכלל מסקנה אם הכיוונים האלה מקובלים עליה.

יוסי שריד: אני צריך להדגיש שהוועדה של המשרד פעלה בעקבות הדוחות, למרות שהדוחות הם כבר מלפני כמה שנים ויכול מאוד להיות שמה שהיה מאוד נכון לפני כמה שנים, הוא פחות נכון או פחות דחוף היום.

יוסי שריד: המציאות עושה את שלה והמציאות מעמידה לפעמים צרכים שנראים ברגע זה יותר דחופים מכפי שהם נראו לפני כמה שנים.

יוסי שריד: לפי מיטב ידיעתי, אבל דוקטור תומר מיד יבהיר את זה, הצוות הזה פעל לא רק באמצעות אנשים פנימיים של המשרד, לא רק באמצעות עובדי המשרד, אלא גם בשיתוף פעולה ובעצה אחת עם גורמים ציבוריים במגזר הערבי.

יוסי שריד: יצחק תומר יציג את התוכנית ואחר-כך נבחן אותה.

יוסי שריד: אני מתנצל שבשעה 11:00 אני אצא לעשר דקות והדיון יתקיים בלעדי, אבל חוץ מזה אהיה כאן כל הזמן.

זבולון אורלב: אנחנו מצפים לעבור על המסמך ותזכור שהעין השנייה שלי עומדת מול תוכנית החומש כדי לראות איפה אנחנו מתקדמים מתוך הנחה שגם חברים רבים פה יודעים בעל-פה את תוכנית החומש.

זבולון אורלב: לחברי הוועדה יש את המסמך הצהוב שהוא תמצית תוכנית החומש שהכין לנו עוזר המחקר שלנו, אריאל.

יצחק תומר: כבר קיבלתם את החוברות, אבל אני אלך עמוד אחרי עמוד כדי להבהיר למה הכוונות ומה ההדגשים שצוות התכנון ביקש להדגיש מבחינת הצגת תוכנית העבודה שהוא רואה לנכון לפחות לשנתיים הקרובות.

יצחק תומר: בעמוד הראשון מוצגת טבלה שבה נמצא התקציב השוטף שהמשרד מתקצב את מערכת החינוך הערבית והדרוזית לפי תחומים, כאשר אני מדגיש שנושא שעות התקן ושכר הלימוד לחטיבה העליונה לא כלול בטבלה.

יצחק תומר: זאת אומרת, יש פה הקצאות לפי נושאים, לפי תחומים, ואני מדגיש שכל הסכומים שאנחנו נדגיש לאחר מכן הם בתוספת לתקציב השוטף שמונח כאן לפניכם בעמוד הראשון.

יוסי שריד: אני מבקש סליחה על הטעות שלי.

יוסי שריד: אם כתוב כאן

יוסי שריד: במשך חמש שנים אלפיים ומשהו כיתות, אם אתה רואה את מה שיש השנה, 473 כיתות, אז קודם כל זה עומד במכסה.

יצחק תומר: בעמוד השני, לידיעת

יצחק תומר: כם, כרקע לתוכנית, יש לכם נתוני רקע על מספר המוסדות לפי פיתוח של גני ילדים, יסודיים, חטיבות ביניים וחטיבות עליונות.

יצחק תומר: אני בעמוד 3.

יצחק תומר: כאמור, אנחנו מדברים על תוכנית התערבות שהיא מהווה תקציב נוסף לתקציב השוטף בהיקף של 250 מיליון שקל לחמש שנים.

יצחק תומר: הצוות הזה דן על-בסיס שלוש ועדות ואני רוצה לציין נתון נוסף לגבי המגזר הדרוזי.

יצחק תומר: היה דוח של ועדת בן-דור שאנחנו מתייחסים גם אליו ואנחנו מבצעים מעקב אחרי הדוח.

יצחק תומר: אני רוצה לציין את סעיף 5 לומר שהתוכנית אכן עוסקת בהיבטים לימודיים ופדגוגיים, אבל הצוות לא עסק בהיבטים התשתיתיים.

יצחק תומר: יחד עם זאת אנחנו רואים לעצמנו את החובה לקשור את הקשר שבין ההתערבות הפדגוגית לצורכי הפיתוח כפי שיבואו לידי ביטוי במהלך השנה.

יצחק תומר: מטרת העל בעמוד 4 היא ליצור כאמור שוויון הזדמנויות בין תלמידי מערכת החינוך היהודית והתלמידים הערבים והדרוזים, כך שהתלמידים דוברי הערבית יוכלו להגיע להישגים שיצמצמו את הפערים הנוכחיים בין הקבוצות השונות באוכלוסייה על-ידי שוויון מלא ותוך התחשבות בייחודיות והצרכים של כל קבוצה.

יצחק תומר: מטרת העל שלנו למעשה מובילה אותנו לאותה תוכנית מפורטת שאני אציג בהמשך.

יצחק תומר: החלק הראשון בעמוד 5 מתייחס לנושא העלאת שיעור הזכאות לבגרות בבתי-הספר במערכת החינוך הערבי והדרוזי.

יצחק תומר: הכוונה היא, היעד הוא, על-בסיס ההישגים הנוכחיים של בתי-הספר.

יצחק תומר: התשומות תהיינה בעיקר באותם מקצועות מיומנויות בסיס – ערבית, אנגלית, עברית ומתמטיקה – או תחומי דעת אחרים שאנחנו נמפה כבעייתיים במיוחד ואותם נרצה לתקוף.

יצחק תומר: תהיה כאמור היערכות ארגונית מיוחדת שתאפשר הפעלת מורים שיתגברו את צוות המורים הקיים בתוך בתי-הספר כולל תגבור למורים, לצוות הקיים.

יצחק תומר: תיבדק הפעלת בוגרי מכללות ואוניברסיטאות וכן סטודנטים במסגרת פר"ח כאשר הפעילות תתבצע באמצעות המחוזות.

יצחק תומר: כגורם מטה אנחנו מכינים את התוכנית, ההפעלה תהיה באמצעות המחוזות.

יצחק תומר: אחריות המטה לקידום הנושא הזה של שיעורי זכאות לבגרות הם האגף לחינוך היסודי ואגף שח"ר.

יצחק תומר: בעמוד 6 יש לכם כבר פירוט לגבי התחומים בהם אנחנו מתכוונים לפעול על-מנת להעלות את הזכאות לבגרות.

יצחק תומר: כפי שאתם רואים אנחנו עשינו פילוח החל מתלמידי כיתות י', י"א, י"ב.

יצחק תומר: בשנה הזאת אנחנו כבר מתכוונים לקחת 2,500 תלמידים בכיתות י"ב, 1,500 תלמידים בכיתות י', 1,500 תלמידים בכיתות י"א ולהביא אותם ללימודים קבוצתיים או פרטניים על-מנת לקדם אותם בתחומים שציינתי, באותם תחומים דיסצפלינרים שציינתי, במיוחד במיומנויות היסוד.

יצחק תומר: תהיה קבוצה נוספת של תלמידים מתקשים שאינם מוגשים בשלב הזה לבגרות, תלמידי י"א, על-מנת לנסות לקדם אותם, להעלות אותם במהלך השנה הזאת ולנסות לקדם אותם לקראת תשס"א למבחני בגרות.

יצחק תומר: אלה הם אותם ארבעה תחומים של קבוצות תלמידים שאותם אנחנו מתכוונים לתקוף כבר השנה.

יצחק תומר: כמובן אתם רואים שהטבלה מתחלקת לתקציב בתש"ס ותקציב בתשס"א שהוא מהווה תקציב המשכי לאותה פעולה שאנחנו מתכוונים להתחיל כאמור לפי התאריך שציינו כאן.

יצחק תומר: פעילות נוספת שאנחנו מתכוונים לקיים מופיעה בסעיף 5 והיא פעילות שנועדה להעלות את הדימוי העצמי ואת המוטיבציה של התלמידים וגם כאן היא מתוקצבת.

יצחק תומר: בעמוד 7 יש מספר פעילויות נוספות בהם קורסי קיץ לתלמידים בחמישים בתי-הספר שנבחר.

יצחק תומר: תגבור למרכזים למדעים.

יצחק תומר: אנחנו רוצים לקדם גם את התלמידים המוכשרים במתמטיקה, לקחת תלמידים מוכשרים ולתת להם קורסים על-מנת שיוכלו לצבור נקודות לצבירה אקדמית, את התלמידים בעשירונים העליונים.

יצחק תומר: יש לנו פה תקציב לליווי והדרכה, תקציב להשתלמויות.

יצחק תומר: לא שכחנו את חטיבות הביניים וגם בהם תקצבנו השנה תקציב על-מנת לחזק את מיומנויות היסוד לאותם תלמידים לקראת החטיבה העליונה.

יצחק תומר: במגזר הבדואי בנגב, התחלנו כבר לפני שנתיים בתוכנית, כך שהשנה הזו למעשה מהווה תוכנית המשך ותלמידי חטיבות הביניים יופעלו באמצעות תוכנית שהוגשה על-ידי אוניברסיטת בן-גוריון, המרכז לחקר החברה הבדואית, מרכז הצמיחה שם ופרוייקט שאנחנו ממשיכים כאמור בקרב תלמידי י"ב, כ1,200- תלמידי י"ב במגזר הבדואי בדרום והפירוט נמצא סעיף 14.

יצחק תומר: סך הכל תקציב מיועד לשנת הלימודים תש"ס הוא 18 מיליון שקל בנושא הזה של החטיבה העליונה במערכת החינוך הערבית והדרוזית.

יצחק תומר: התקציב לשנת תשס"א מופיע בפניכם כאן.

יצחק תומר: אני רוצה כבר לציין במאמר מוסגר לכל חברי הוועדה, כולנו צריכים לדעת שזה למעשה מהווה שלד לתוכנית.

יצחק תומר: התוכנית הזאת לא אושרה עדיין בנהלים המקובלים על-ידי המשרד.

יצחק תומר: זאת אומרת, את חלקה אנחנו רוצים להעביר למהלך של מכרז או לוועדת רכישות, כך שצריך לזכור שעדיין דרוש אישור לכל המהלך הזה.

יצחק תומר: כל המספרים האלה וכל הנתונים כאן הם נתוני בסיס שמהווים למעשה תוכנית שלד ליישום במהלך השנה ותוכנית סופית נוכל לראות רק לאחר אישור מכרז או ועדת רכישות.

יצחק תומר: בעמוד 8 אנחנו מדברים על התערבות בבתי-הספר היסודיים.

יצחק תומר: כאן אנחנו שוב מדברים על סדרי עדיפויות בהם לקחנו ערבית כשפת עם, עברית ואנגלית ואת המתמטיקה.

יצחק תומר: אנחנו מבקשים להדגיש את מעמדה של שפת האם כמנוף הכרחי ללימוד המקצועות האחרים ולפיכך הנחינו וננחה את בתי-הספר להקצות עשר שעות לפחות לכיתות א'-ב' ללימוד השפה הערבית.

יצחק תומר: הקצאת שעות בהיקף דומה נבקש לתת בנושא המתמטיקה לכיתות המסיימות את בית-הספר היסודי.

יצחק תומר: מכאן שנבקש לגזור תוכנית עבודה גמישה שתאפשר מתן עדיפות למקצועות האלה גם על-חשבון תחומי למידה אחרים, אבל נשתדל כמובן לא להזניח אותם כאשר נקבל את התוכניות ונוכל לאשר אותם באמצעות המפקחים והמחוזות.

יצחק תומר: פריסת התוכנית הזאת היא הדרגתית.

יצחק תומר: אי-אפשר להגיע בשנה הראשונה לכלל בתי-הספר ואנחנו מקווים שתוך שנתיים, מקסימום שלוש, נוכל להגיע לפריסה של כלל בתי-הספר היסודיים במערכת החינוך הערבית והדרוזית.

יצחק תומר: בעמוד 9 מונחת לפניכם פריסה שהיא פריסה של אותה כוונה ואותו רעיון שאותו אנחנו מתכוונים להפעיל כבר השנה.

יצחק תומר: אנחנו רוצים להתחיל מצד אחד עם כיתות א'-ב', תגבור אותן מיומנויות בשפת האם, כאשר אנחנו רוצים לצרף מורים אמיתיים לכיתות, ללוות את המורים בהדרכה, ללוות אותם בהשתלמויות, לתת להם אמצעים פדגוגיים והגברת השליטה והמיומנות במתמטיקה בכיתות ה'-ו'.

יצחק תומר: שוב, הפירוט נמצא לפניכם.

יצחק תומר: בעמוד 10 יש נושא שאני רוצה לציין שהוא חלק מאותה מגמה של האגף לחינוך יסודי שמוביל את הנושא במשרד החינוך.

יצחק תומר: לרכוש לכל כיתות א'-ב' מחשבים שיהיו בכיתות על-מנת שנוכל להעביר את התלמידים לסביבות מודרניות יותר, ממוחשבות יותר ושבאמת יפעלו במשך מהלך יום הלימודים עם המחשבים על-פי לומדות ותוכנות מתאימות לכיתות אלה.

יצחק תומר: גם כאן יש תוכנית המשך למגזר הבדואי בנגב.

יצחק תומר: חינוך מיוחד.

יצחק תומר: בהמשך לדיונים שהיו לנו עם האגף לחינוך מיוחד, המהלך הראשון שנרצה לבצע הוא פתיחה של 45 כיתות מתקדמות שזה מהווה סדר קדימויות עליון לפי מדיניות האגף לחינוך מיוחד.

יצחק תומר: יחד עם זאת אנחנו מתכוונים בתחום החינוך המיוחד לדבר על הכשרת סגל יועצים, פסיכולוגים, מרפאים בדיבור, תקנים נוספים לפסיכולוגים.

יצחק תומר: כל אותם נושאים שיבואו לקדם ולפתח בצורה מוגברת את נושא החינוך המיוחד במערכת החינוך הערבי והדרוזי.

יצחק תומר: אם כך, חינוך מיוחד בדגש של פתיחת 45 כיתות.

יצחק תומר: בתחום הכשרת מורים, מערך החינוך התומך.

יצחק תומר: יש לכם פה שבעה סעיפים כפי שתראו בעמוד 11 ואתם יכולים לקרוא.

יצחק תומר: טבלאות הפירוט מופיעות בעמוד 12 ואתם יכולים לראות את התקציבים.

יצחק תומר: בעמוד 13 הוועדה פירטה נושאים תוך תחומי עשייה נוספים שנרצה להחיל בשנת תשס"א, כאלה שלא הבאנו לידי ביטוי בתש"ס.

יצחק תומר: בתשס"א אנחנו מדברים על פיתוח תוכניות לימוד ייחודיות, מתן קדימות לחינוך המיוחד בגיל הרך ובחינוך היסודי, קידום החינוך המדעי טכנולוגי, גיבוש תוכניות בתחומי התרבות, המורשת והזהות הערבית והדרוזית, פיתוח תהליכי הערכה ומשוב, הרחבת השתלמויות למורים וגננות, ותקנים נוספים לפסיכולוגים.

יצחק תומר: תוכלו לראות את זה כאן בעמוד 14 בטבלה העליונה מופיע ויש למטה גם טבלה מסכמת.

יצחק תומר: אני שוב רוצה להדגיש שמבחינתנו הביצוע הוא כלל מערכתי.

יצחק תומר: המטה אחראי על התכנון, על המדיניות כאשר האגפים מובילים.

יצחק תומר: הביצוע הוא על המחוזות כאשר מבחינת בתי-הספר ההתערבות בשנה הראשונה והשנייה תהיה בתיאום עם מנהלי המחוזות, הפיקוח ברשויות המקומיות.

יצחק תומר: מרכזי המורים האזוריים יהוו את אותם מוקדי תמיכה לעובדי הוראה על-פי תוכניות ההתערבות ששם נעשית עיקר העבודה בהתערבויות הפדגוגיות.

מוחמד כנעאן: בישיבה קודמת נאמר שבתקציב של 99 יהיו 256 כיתות במגזר הערבי וכאן יש בלבול, כאשר פתאום הכניסו את המגזר הדרוזי ואני לא יודע אם התוספת היא לשני המגזרים או למגזר הערבי בלבד.

מוחמד כנעאן: בישיבה הקודמת הבנתי שזה למגזר הערבי, אבל היום אומרים לי שזה למגזר הערבי והדרוזי.

מוחמד כנעאן: אם כן, מה התוספת אם בכלל ישנה כאן תוספת?

מוחמד כנעאן: אינני רואה את הגידול הטבעי של הילדים, אני לא רואה שמספר הזה עונה על הגידול הטבעי של שני המגזרים ואני באמת מתפלא כי בספר התקציב יש הפרדה בין מגזר דרוזי לבין מגזר ערבי בכלל, לפחות בנושא של תקציב תרבות וספורט.

מוחמד כנעאן: רואים שם במפורש, כתוב דרוזי, ואילו כאן מערבבים בין כולם.

מוחמד כנעאן: איך אני אדע?

מוחמד כנעאן: אני מאמין לכנותו של השר יוסי שריד שהוא אכן רוצה לשנות שינוי דרסטי את מערכת החינוך הערבית, אבל כאן אני לא יכול היום כאדם שמסתובב במגזר הערבי ללמוד את התוכנית תוך חמש דקות, לקבל סקירה קצרה של מנהל המחוז ולשאול שאלות.

מוחמד כנעאן: אני רוצה לשאול תחת איזה סעיף תקציבי מופיעים המספרים האלו.

יוסי שריד: לשאלתה של חברת הכנסת תמר גוז'נסקי, ששים כיתות גן.

תמר גוז'נסקי: אדוני השר, זה מאוד יקל עלינו אם תסביר לנו איפה הדברים החשובים האלה מופיעים בתקציב.

תמר גוז'נסקי: ששים כיתות גן אדוני בתקציב 2000, מה זה ששים כיתות גן?

תמר גוז'נסקי: בעיר סחנין פתחו 31 כיתות גן, כולם בחדרים שכורים, מתי העיר סחנין תקבל גן אחד בנוי?

תמר גוז'נסקי: לפי התוכנית הזאת, זה סחנין ועוד עיר אחת וגמרנו.

תמר גוז'נסקי: הילדים האלה בעצם נדונים לדורות ללמוד בחדרים שכורים ולא מתאימים.

תמר גוז'נסקי: לכן אדוני אני חושבת, עם כל ההערכה שלי לעובדה שהתקציב גדל, שבתוכנית החומש בניית הגנים לא נכללה, כי אז לא היה חוק.

תמר גוז'נסקי: לכן בניית הגנים האלה חייבת, במיוחד במגזר הערבי, שזה המקום היחיד שחסרים בו גני ילדים - כי במגזר היהודי לא חסרים אלא יש עודף גנים, סוגרים גנים כי אין ילדים, בעיר שלי בת-ים סוגרים גנים כי אין ילדים – זה המקום היחיד שחסרים פיזית גנים.

תמר גוז'נסקי: לא יכול להיות ששים גנים בשנה, זה לא מתאים לחשיבה לגבי הילדים.

זבולון אורלב: אני אקח לדוגמה דווקא את החינוך המיוחד.

זבולון אורלב: מדובר על הקמת מרכזי מתי"ה בישובים.

זבולון אורלב: אותה ועדת חומש שבחנה את העניין הגיעה למסקנה שצריכים להקים מרכזי מתי"ה – מרכזי תמיכה ישוביים אזוריים.

זבולון אורלב: לא כל ישוב יכול להקים לעצמו מרכז תמיכה יישובי ואז ישובים קטנים עושים מרכזים אזוריים לתמוך בכל הנושא של החינוך המיוחד מההיבטים המקצועיים כי יש קשת שלמה של בעיות.

זבולון אורלב: בתוכנית הזאת אין בכלל התייחסות לדבר הזה.

זבולון אורלב: מדובר על אותם ששים מקצוענים לטפל בלקויות השונות.

זבולון אורלב: מדובר על תוכניות לימודים בחינוך המיוחד, לא ראיתי שיש כאן התייחסות.

זבולון אורלב: אם מותר לי לבקש לפעם הבאה וביקשנו כמה פעמים, לא לשים תוכנית דקה לפני הישיבה.

זבולון אורלב: לכן יש לנו עוזרי מחקר ואנחנו מבקשים לקבל אותן לפחות 24 שעות מראש.

זבולון אורלב: צודק מאוד חבר הכנסת מוחמד כנעאן בהערתו שראוי לקבל כאלה נתונים קודם כדי שאפשר יהיה לברר.

זבולון אורלב: אתם מכינים אותם ימים וחודשים ואנחנו צריכים תוך 24 שעות לעכל את הנתונים.

ג'עפר פרח: נסיעות והסעות, רק אתמול היה בטלוויזיה.

ג'עפר פרח: תשעים ילדים מוסעים באוטובוסים בנגב משבטים מסוימים לבתי-ספר.

ג'עפר פרח: תשעים ילדים באוטובוס אחד.

ג'עפר פרח: חמישים אחוז בהסעות לחינוך מיוחד.

ג'עפר פרח: ההשתתפות של המשרד היא כמעט חמישים אחוז במגזר הערבי.

ג'עפר פרח: לעומת זאת עיירות פיתוח, שכונות שיקום, אזור עדיפות לאומית, אתם יודעים בדיוק כמה.

ג'עפר פרח: לגבי המכינות.

ג'עפר פרח: מה שמוצע פה, אני מקווה, אבל מה שקורה היום במכינות הקדם-אקדמיות, במיוחד המכינות לבגרות זה התעלמות טוטלית מהמגזר הערבי.

ג'עפר פרח: כמעט ואין מכינות לבגרות במגזר הערבי.

ג'עפר פרח: לא מקבלים בגלל ששפת הבחינות היא בשפה העברית, ומה שיקרה כאן שהאוניברסיטאות במקום שייקחו את זה מהתקציב השוטף למכללות, יעשו גטו ערבי שלא יוסיף כלום.

ג'עפר פרח: ועדות החומש הן פשרה וזה לא יישום של מה שמתבקש על-ידי המגזר הערבי ומה שנדרש על-ידי המגזר הערבי.

ג'עפר פרח: זו פשרה שועדות החומש אמרו שזה סדר העדיפויות שהן רוצות לשים.

ג'עפר פרח: אם בפשרה הזאת משבעים מיליון יורדים בשנה ל41- מיליון, ומבנייה של 500 כיתות יורדים ל430- כיתות, אנחנו לא נגיע למצב שבו בסחנין יהיו כל הכיתות האלה בנויות.

ג'עפר פרח: לא נגיע למצב כזה לא עוד ארבע שנים ולא עוד חמש שנים.

ראונק נטור: ההמלצות באמת היו פשרה והנתונים שמשרד החינוך מצהיר עליהם כל הזמן להם הרבה יותר גדולים ממה שמופיע.

סילביה לזוביק: אדוני השר, בישיבה הקודמת אתה אמרת לנו שלחינוך המיוחד יוקצו עשרה מיליון שקלים נוספים.

חוסני אבו דאהש: ברצוני לשאול האם התוכנית נותנת מענה לשלושה דברים.

חוסני אבו דאהש: הדבר הראשון, בעייתם של המורים העל-יסודיים שמלמדים ברשויות המקומיות, כאשר הם נמצאים במצוקה כספית והאם התוכנית נותנת תמריצים למורים שעובדים בנגב, כפי שחל לגבי מורים במגזר היהודי שמלמדים בעיירות הפיתוח שהם מקבלים תמריצים.

חוסני אבו דאהש: בקשר למסגרות הלימוד הטכנולוגי, המקצועי או החקלאי.

חוסני אבו דאהש: ישנם בתי-ספר שהתלמידים שלומדים שם לא שווים מבחינת כישורים ויש להם צרכים מיוחדים וצריך לתת מענה לצרכים האלה, אם זה בחינוך הטכנולוגי, אם זה בחינוך החקלאי ואם זה בחינוך המקצועי, מסגרות שלא נמצאות כמעט ברוב המגזר הערבי.

זבולון אורלב: מתחוור שהתוכנית הזאת, ככל שהיא יפה וטובה, ובירכנו את הצוות שיושב במשרד החינוך ומכין תוכניות טובות, היא לא מתייחסת אחד לאחד לתוכנית החומש במובן זה שיש המלצות חשובות בתוכנית החומש שפה אין בכלל התייחסות להן.

זבולון אורלב: אמרנו שלוועדה בסך הכל הייתה בקשה מאוד צנועה.

זבולון אורלב: הואיל ותוכנית החומש אושרה על-ידי כל השרים, כל המנכ"לים וכל ועדות החינוך, ביקשנו להיות צמודים לוועדת החומש, ואם משרד החינוך והתרבות חושב משיקולים כאלה ואחרים שיש מקום שהמלצה כזאת או המלצה אחרת עבר זמנה או דרוש עדכון או דרוש שינוי, הוא צריך לשים את הדברים האלה על השולחן.

זבולון אורלב: זה נראה כאילו המשרד ישב והכין תוכנית חומש משלו, שיש לה דמיון מסוים לתוכנית החומש שהוכנה, אבל היא לא על כל מרכיביה וכל חלקיה.

עלי עסאדי: רציתי לברך על דבריו של דוקטור יצחק תומר כי העיקר זה שהכסף מיועד לצרכים של החינוך הערבי.

יצחק תומר: התוכנית הזאת מתייחסת לשנתיים הראשונות.

יצחק תומר: לא רצינו להתייחס מעבר לשנתיים כי פה אנחנו מדברים על תוכנית חומש ולכן אי-אפשר היה להביא בשנתיים בסכום הזה את כל אותם יעדים שפרוסים בתוכניות החומש.

יצחק תומר: אי-אפשר להקיף את כולם ומעבר לשנתיים יש לנו עוד שלוש שנים.

יצחק תומר: השר אמר, ואני מקווה שנעמוד בפחות מזה, בארבע שנים.

יצחק תומר: צריך לתת למשרד את האשראי ולומר שאכן חלק מהנושאים אנחנו תוקפים עכשיו וחלק נתקוף בשלב מאוחר יותר.

יצחק תומר: נצטרך להתייחס לנושא הזה בצורה כזאת.

יצחק תומר: לגבי הנושא של אבחון לקויי למידה במרכז לאבחון לקויי למידה.

יצחק תומר: זה חלק מהתוכנית.

יצחק תומר: נכון שלא קיים מרכז כזה, אבל בדעתנו להקים מרכז כזה.

יצחק תומר: שוב, זה חלק מאותה הבנייה של תהליך שמחובתנו להיכנס לטיפול עמוק בנושא החינוך המיוחד במערכת החינוך הערבית.

יצחק תומר: מורים לחטיבה העליונה ברשויות מקומיות.

יצחק תומר: הבעיה ידועה לנו.

יצחק תומר: אנחנו מתכוונים לזה שההתערבות שלנו בחינוך העל-יסודי תהיה בחלקה התערבות ברכישת שירותים, לא כל כך דרך הרשות המקומית, על-מנת להבטיח שאכן התשומה תגיע ישירות לתלמיד.

יוסי שריד: יושב-ראש הוועדה העיר על כך שיש המלצות של הוועדות ולא בהכרח כל מה שאנחנו מניחים כאן על השולחן עולה קנה אחד עם ההמלצות האלה.

יוסי שריד: אני הערתי בדברי הפתיחה שלי שמכיוון שהוועדות האלה סיימו את תפקידן, אתם יודעים שהמציאות שלנו, גם המציאות במגזר הערבי, היא מציאות דינאמית וזה לא אורים ותומים, וזאת לא תורה מסיני, יש דברים שאנחנו חושבים על-פי ניסיוננו – גם משרד החינוך יודע משהו – ואנחנו הגענו למסקנה שיש צרכים שעכשיו הם אולי גם יותר חשובים וגם יותר דחופים מכפי שהם נראו לפני כך וכך שנים.

יוסי שריד: זה דבר אחד, אבל זו לא התשובה במלואה.

יוסי שריד: בדיון הראשון שהיה לנו בתוכנית החומש ואני השתתפתי בו, היו גם הצעות אחרות, אלא ההצעות האלה היו נשארות על הנייר משום שגם אם אני מחליט עכשיו נניח לפתוח מיד ביועצים חינוכיים או ביועצים פסיכולוגיים, אני אומר לכם שזה היה נשאר על הנייר, כי בניגוד למה שאמרה חברת הכנסת תמר גוז'נסקי, ואני לא חושב שהיא מכירה את העובדות בכל הכבוד, אם אני רוצה עכשיו לגייס כמה עשרות פסיכולוגים ויועצים חינוכיים - על-פי ההגדרה של יועץ חינוכי – אני לא יכול לגייס וזו עובדה.

יוסי שריד: אז מה אני יכול לעשות?

יוסי שריד: נכון שכתוב בוועדות מה שכתוב.

יוסי שריד: אגב, אילו היינו רוצים לעשות לעצמנו מלאכה קלה, היינו מכניסים את זה בשנה הראשונה, רק אני אומר לכם שבסוף השנה לא היה קורה שום דבר ולכן התברר לנו, כמובן רק מתוך כוונה לקדם את התוכנית הזו, כדי להוציא אותה אל הפועל, שקודם כל צריך לפתוח במאמץ יותר מוגבר לגבי הכשרת כוח אדם כזה.

יוסי שריד: אני כבר אומר לכם כדי שאחר-כך לא יהיו הפתעות, לא כעבור שנה ולא כעבור שנתיים ולא כעבור שלוש, שגם כאשר אנחנו נעשה הסבות כפי שנאמר כאן על-ידי החברים, בסופו של דבר אני לא בטוח שנגיע לקאדר מספק של אנשים שמוגדרים כיועצים חינוכיים שהם באמת יועצים חינוכיים על-פי הקריטריונים המקובלים במשרד ונצטרך לעשות הנחות בעניין הזה.

יוסי שריד: אז תעמוד בפנינו השאלה האם מוטב שלא לשבץ בכלל יועצים חינוכיים כאלה במערכת, או שאנחנו משבצים אבל אנחנו יודעים שזה לא בדיוק היועץ החינוכי שמצויד בכל הדיפלומות ובכל התארים ובכל מה שצריך.

יוסי שריד: זה צריך להיות לגמרי ברור.

יוסי שריד: אנחנו הרי יודעים מה המצב בשטח.

יוסי שריד: אומרת חברת הכנסת תמר גוז'נסקי שאני עפר לרגליה, שיש מספיק פסיכולוגים היום.

יוסי שריד: אז היא טועה.

יוסי שריד: אין.

יוסי שריד: בוודאי לא פסיכולוגים בתואר הזה ובהכשרה הזו שיכולים להיכנס תכף ומיד לתוך מערכת החינוך.

יוסי שריד: אנחנו נלך במאמץ משולב, גם להכשרת כוח אדם וגם בשלב הראשון יהיה כוח אדם שאני בטוח שהוא יהיה כוח אדם מאוד מאוד מוצלח, אבל הוא לא יוכל להציג את כל התעודות והציונים עד הציון האחרון.

יוסי שריד: אני בהחלט תמים דעים אתך אבל זה מרשם בשביל לא לעשות שום דבר.

יוסי שריד: יש למשל מה שנקרא קלינאי תקשורת.

יוסי שריד: אני אומר לכם שיהיו קלינאי תקשורת שעומדים בכל התנאים ובכל הכללים ובכל הדקדוקים, אנחנו נעבור את תוכנית החומש.

יוסי שריד: צריך למצוא כאלה שיעשו את עבודתם נאמנה, ואני בטוח שהם יביאו הרבה תועלת, אבל הם לא יעמדו בכל הקריטריונים.

יוסי שריד: יכול להיות שיהיו אפילו איגודים מקצועיים שזה לא כל כך ימצא חן בעיניהם, אבל אם לא ימצא חן, לא ימצא חן.

יוסי שריד: אנחנו בכלל לא התחייבנו למצוא חן בעיני כולם.

יוסי שריד: זו התשובה לשאלתך למה זה לא בדיוק מתאים אחד לאחד.

יוסי שריד: אם אני רוצה אחד לאחד, תהיה תוכנית של אחד לאחד, אבל בסוף לא יצא ממנה שום דבר.

יוסי שריד: לכן לקחנו צירוף של גם צרכים תכופים באופן מיוחד וגם דברים שאפשר לבצע אותם בשנת תש"ס.

יוסי שריד: מכיוון שאני ידוע בתור אחד החסידים המושבעים של ההתנחלויות, אני אמסור כאן הודעה שאולי היושב-ראש ינתק אתי את היחסים באופן מוחלט.

יוסי שריד: אני לא מתרשם שההתנחלויות עומדות להיכנס למפת העדיפות הלאומית של הממשלה הקיימת.

יוסי שריד: זה גם כתוב שחור על גבי לבן בהסכם הקואליציוני.

יוסי שריד: נכון שיש שם תוספת שאם יהיו צורכי ביטחון מיוחדים, אבל צורכי ביטחון מיוחדים זה בוודאי לא קשור לכל ההתנחלויות, אני לא יודע בכמה התנחלויות זה קשור.

יוסי שריד: אגב, אני רוצה לומר דבר נוסף בעניין התנחלויות.

יוסי שריד: אני שר, יש לי השקפות פוליטיות שלא נולדו אתמול כידוע אלא מלוות אותי 30-25 שנה, אני אפילו די משעמם את עצמי בזה שאני חוזר בערך שלושים שנה על אותם הדברים, אבל כשר חינוך זה שווה משום שמדובר בילדים.

יוסי שריד: לו הייתי חושב שההתנחלויות על-פי הפרופיל הסוציו-אקונומי שלהן ראויות לטיפוח, אז רק בגלל זה שיש לי השקפות מסוימות לגבי התנחלויות, בכל הכבוד זה לא רלוונטי למקרה הזה.

יוסי שריד: אבל מכיוון שההתנחלויות לא עונות על הפרמטרים הסוציו-אקונומיים כפי שעונים עליהם מגזרים כמו המגזר הערבי, ערי פיתוח, שהפרופיל הסוציו-אקונומי של עפרה יתאים לפרופיל הסוציו-אקונומי של דיר אל אסאד, נאחס ואופקים ושדרות, גם עפרה תקבל, אבל היא כנראה לא מתאימה.

יוסי שריד: לכן כשאתה אומר התנחלויות, זו הערה שיש בה רלוונטיות מסוימת לגבי העבר ואין בה רלוונטיות לגבי העתיד.

יוסי שריד: לגבי השבעים מיליון.

יוסי שריד: אני לא יודע מאיפה צמח המספר הזה.

יוסי שריד: אני יכול לומר שאני בוועדה הזו כבר נוכח בפעם השלישית בדיון על המגזר הערבי ובכל שלושת הדיונים המספר דובר על סכום של חמישים מיליון שקל.

יוסי שריד: לסכומים יש טבע לצמוח, בעיקר כשהצרכים הם גדולים ואני אשמע את ההסברים.

יוסי שריד: אני לא יכול להתחייב ברגע זה משום שהסברתי ממה הייתי צריך לקחת כדי לתת.

יוסי שריד: אם אפשר יהיה לתת במשך השנה יותר, אנחנו נהיה מאושרים.

יוסי שריד: תודה רבה.

זבולון אורלב: בנושא של קיצוץ בתקציב.

זבולון אורלב: אני לא סבור שכדי לקדם מגזר שיש צורך לקדם אותו – ואין ספק שיש הסכמה רחבה מאוד, אמרנו שכל חלקי הוועדה, לפי דעתי גם כל חלקי הבית יסכימו – ולממש את תוכנית החומש, אני לא חושב שלצורך זה חייבים לפגוע במגזר אחר וניתן לגייס משאבים בתוך המשרד גם בתוכניות אחרות מבלי למקד ולהטיל על מגזר אחר בתוך מערכת החינוך את כל גיוס המשאבים.

זבולון אורלב: לפחות מבחינה מספרית לקחו ממגזר אחד ונתנו לשני.

זבולון אורלב: לקחו ממגזר אחד חמישים מיליון ונתנו למגזר.

זבולון אורלב: זו לפחות תמונת המצב למרות שאני יודע שלא כך היה, שלא מישהו ישב בחדר ואמר ניקח מפה וניתן לפה.

זבולון אורלב: אני חושב שראוי שקיצוצים ושינוי סדרי עדיפויות במשרד ייעשו בחתך רוחבי.

זבולון אורלב: כל שבסיס הקיצוץ הוא יותר רחב, כך מרגישים אותו פחות.

זבולון אורלב: לפחות כשנגיע לדיון עלה תקציב – לפי דעתי קבעו כבר מועד אי שם בחודש דצמבר – נדבר על זה ונראה היכן לקחו ולמי נתנו.

זבולון אורלב: לא רציתי להשאיר פטור בלא כלום את הערת השר כי יש גם מבט שונה כיצד עושים קיצוצים במשרד ומהיכן מקצצים.

זבולון אורלב: הערה שנייה וגם היא לגבי ההתנחלויות.

זבולון אורלב: הנושא של מרכיב סוציו-אקונומי הוא מאוד מאוד מקובל עלי והנושא של ישובים שנתונים במצוקה ביטחונית הוא גם כן מאוד מאוד מקובל עלי.

זבולון אורלב: אני מקווה מאוד שבאמת אלה יהיו שני הפרמטרים שיקבעו את העדיפויות הלאומיות בכל רחבי הארץ ובוודאי אני גם חושב שבמקומות אחרים שיש מצוקות ביטחוניות, יש מצוקות עם פרופילים שונים.

זבולון אורלב: אמרתי זאת גם בשיחה אישית לשר, אם כי אני חושב שעפרה, עם כל זה שהפרופיל הסוציו-אקונומי שלה בוודאי יותר גבוה מהפרופיל האקונומי של דיר אל אסאד, רק הבעיה הביטחונית שלה היא שונה.

זבולון אורלב: אני מדבר כרגע על ילדים ולא פוליטיקה.

זבולון אורלב: הבעיות הביטחוניות שנוצרות במערכת החינוך בעפרה הן שונות מאשר הבעיות הביטחוניות שקיימות בדיר אל אסאד ובדיר אל אסאד זה שונה ממה שקורה באביבים ובמרגליות אם צה"ל יערך באופן שונה בקו העימות.

זבולון אורלב: כל מקום הוא עם הבעיות שלו ומקובל עלי שבסופו של דבר ילדי ישראל הם אותם ילדים וכולם צריכים לדאוג שכל ילדי ישראל ילמדו בתנאים סבירים.

זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הדיון.

זבולון אורלב: אני מציע לוועדה לקבל שלושה סיכומים.

זבולון אורלב: הסיכום הראשון, ולא דיברנו כאן בינינו, שאנחנו רושמים לפנינו – אני מוכן להוסיף גם בקורת רוח – את התוכנית הזאת שאנשים ישבו ועמלו עליה וגייסו את המשאבים.

זבולון אורלב: מתוך עיון ראשוני, סך הכל התוכנית מונחת כאן שעתיים, התוכנית נראית תוכנית סבירה שאפשר לברך עליה, יש בה חמישים מיליון, יש בה 479 כיתות לא כולל את המגזר הדרוזי, ובוודאי אפשר לקבל אותה.

זבולון אורלב: יחד עם זה אני חושב שבכל-זאת הוועדה כן צריכה לעמוד על כך שתוכנית החומש היא המסגרת המחייבת.

זבולון אורלב: אם המשרד רוצה להוסיף מעבר לתוכניות החומש, בבקשה.

זבולון אורלב: אם המשרד בא ואומר שסעיף מסוים בתוכנית החומש הוא לא בשל מסיבות כאלה ואחרות, גם זה אפשרי.

זבולון אורלב: מה שקורה, התוכנית הזאת מתעלמת מכמה המלצות שאין שום מניעה מלבצע אותן.

זבולון אורלב: יש באמת כמה בעיות של כוח אדם, אם כי אני לא חושב שאין פסיכולוגים ואני במסגרת ההיערכויות, לו היו שואלים אותי, הייתי לוקח גם כרגע פסיכולוג שאיננו דובר ערבית לכמה רשויות ערביות וזאת רק כדי לקדם ועדות השמה.

זבולון אורלב: הילדים ממש אומללים שאין מי שיעשה תוכניות השמה ולא יכול להיות שיחכו שנתיים עד שיהיו פסיכולוגים דוברי ערבית.

זבולון אורלב: אלה דברים קשים מאוד שקורים כאן.

זבולון אורלב: יחד עם ההערה שהיא הערה נכונה מתודית, שאין טעם לרשום סעיף שהוא לא בר ביצוע, אני עדיין חושב שהמסגרת של תוכנית החומש היא המסגרת המחייבת.

זבולון אורלב: אני מציע לחברי בוועדה להיצמד לתוכניות החומש שהן המסגרות המחייבות.

זבולון אורלב: אם המשרד רוצה להוסיף עליהן, בבקשה, שיוסיף.

זבולון אורלב: אנחנו בכל-זאת מבקשים בסדר גודל של עוד חודשיים אם אפשר שבכל-זאת המשרד יעשה עוד מאמץ אחד, ייקח את תוכניות החומש, יבחן המלצה המלצה לגופה ויראה בה את המסגרת המחייבת ויאמר לנו מה הוא עושה עם ההמלצות האלה.

זבולון אורלב: ממש ללכת המלצה המלצה ודוח מול דוח.

זבולון אורלב: יש שלושה דוחות ואני מבקש לא לערב ביניהם.

זבולון אורלב: יש דוח של המגזר ערבי, יש דוח של המגזר הבדואי צפון, יש דוח של המגזר הבדואי דרום והבעיות הן בעיות מאוד ספציפיות ושם מדובר בהמלצות מאוד פרטניות.

זבולון אורלב: אם המשרד רוצה להקים מעבר לשלוש הוועדות האלה עוד ועדות, הוא יכול להקים, אבל אנחנו רוצים להיצמד לאותן שלוש ועדות שנראות בעיני כולם כמסגרת מאוד מחייבת ומאוד טובה, עם הצורך לעדכן ולראות מה היום יותר רלוונטי מאתמול ומה פחות רלוונטי.

זבולון אורלב: הסיכום מקובל על חברי הוועדה?

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: כך נסכם את הישיבה.

זבולון אורלב: אני רוצה להודות לשר, לאנשי צוותו ולכל האורחים.