ועדת החינוך והתרבות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 31, 1999-11-22 00:00

זבולון אורלב: אני פותח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.

זבולון אורלב: הפעם אנחנו מקדישים ישיבה שלמה לדיון עם מועצת תלמידים ונוער ארצית.

זבולון אורלב: אנחנו עושים זאת, מפני שאנחנו מאוד מחשיבים את המועצה, את מעמדה, את חבריה, ואת תפקידיה.

זבולון אורלב: חברי הכנסת נמצאים עדיין בראשית הקדנציה, וועדת החינוך בראשית פעילותה.

זבולון אורלב: חשבנו שזה צריך להיות אחד הנושאים הראשונים שיעלה כאן לדיון.

זבולון אורלב: ממשרד החינוך נמצא איתנו עודד כהן, שהוא סמנכ"ל וראש מינהל חברה ונוער; עו"ד סופי אורטשכנזי מלשכת היועץ המשפטי של משרד החינוך; הדרה רוזנבלום, מנהלת יחידת מועצת תלמידים ונוער; יעל פרבר, מתאמת שר החינוך לכנסת ולממשלה.

זבולון אורלב: אני רואה שאין נציגים מארגון המורים העל-יסודיים ומארגון ההורים הארצי.

זבולון אורלב: אני מבקש לומר שמערכת חינוך קיימת קודם כל עבור תלמידיה.

זבולון אורלב: בעיניי התלמיד עומד במרכז מערכת החינוך, והוא צריך להיות הסמן, הסרגל שממנו בודקים ומודדים כל החלטה במערכת החינוך, האם היא לטובת התלמידים וקידומם.

זבולון אורלב: במה שקשור למועצת התלמידים, בסך הכל אנחנו לא עוסקים בנושא חדש.

זבולון אורלב: בתום הישיבה הזאת תוכלו להיעזר בוועדת החינוך, כדי שמועצת התלמידים תקנה לה מעמד עוד יותר חשוב, ותוכל להשפיע בתוך מערכת החינוך בנושאים שונים.

זבולון אורלב: אני מוכרח לומר שבאופן מסורתי יש כאלה שמדברים רק על זכויות.

זבולון אורלב: אני במפורש תמיד מדבר גם על חובות, ואני גם יודע מתוך החומר שאמנם מועצת תלמידים ונוער לא רואה את עצמה רק כאיזשהו פורום להשגת זכויות לתלמידים, אלא מקבלת על עצמה גם משימות ומקבלת על עצמה גם חובות, ויש לה בהחלט תפקידים מאוד מאוד רציניים בתוך מערכת החינוך, גם כמערכת שעוזרת לקבל החלטות, תוך כדי ראיית הזווית של התלמידים, והנושא הזה הוא מאוד חשוב, שהחלטות חשובות תתקבלנה תוך כדי כך ששומעים את דעת התלמידים.

זבולון אורלב: לא חייבים תמיד לשמוע בקול התלמידים, אבל לדעתי תמיד חייבים לשמוע את קולם של התלמידים, כדי שתתקבלנה ההחלטות לאחר שדעתם נשמעה.

זבולון אורלב: יש להם תפקידים חברתיים רציניים מאוד, גם בכל מה שקשור בצמצום האלימות ובצמצום נושא הסמים.

זבולון אורלב: השבוע מתקיים שבוע המאבק בסמים, ומחר נקיים גם דיון על המאבק בסמים בתוך מערכת החינוך.

זבולון אורלב: נוער תמיד עמד בחוד החנית של המשימות הלאומיות, ודאי לנוער שלנו יש עדיין משימות לאומיות מאוד מאוד נכבדות בתחומים שונים, ואם היום ראוי לדבר על המשימות החברתיות, ורק לפני שבוע שמענו על נתוני העוני, אז כדאי לדעת שכל תלמיד רביעי בקרבנו הוא תלמיד שחי מתחת לקו העוני, ואם יש לחברה שלנו מתחים רבים בין יהודים לערבים, בין דתיים לחילוניים, בין עניים ועשירים, בוודאי למועצת תלמידים ונוער יש תפקיד לתרום בתרבות הדיון בוויכוחים האלה, בהפגת המתחים, ביכולת להגיע להבנות ולהסכמות, ולפיתוח דו-שיח בתוך החברה הישראלית.

זבולון אורלב: יחד עם זה, כמובן שיש למועצת תלמידים תפקידים שקשורים בזכויות התלמידים.

זבולון אורלב: אני למשל, חושב שקשה מאוד לשר החינוך לקבוע מתכונת של בחינות בגרות בלי לשמוע גם את התלמידים, ובלי להתחשב מאוד מאוד בדעתם, כי בסופו של דבר הוא קובע את גורלם, והתלמיד יצטרך ללכת עם תעודת הבגרות שהשר החליט עליה, והוא יצטרך להשתמש בתעודה הזאת, וירצה להשתמש בתעודה בעלת משמעות ובעלת מעמד.

זבולון אורלב: ראוי לציין שמועצת תלמידים, כמו בכל העולם, נבחרת באופן דמוקרטי.

זבולון אורלב: בדרך כלל אני מבין שזה בבחירות אישיות חשאיות.

זבולון אורלב: אני פעם חשבתי להציע שהבחירות כולן יתקיימו ביום אחד.

זבולון אורלב: כמו שיש יום בחירות לכנסת, שיהיה יום בחירות מועצות תלמידים, וזה יהיה יום התלמיד במערכת החינוך, או יום מועצות לתלמידים במערכת החינוך.

זבולון אורלב: זה יכול למקד את תשומת הלב החינוכית בתוך מוסדות החינוך אל עבר התלמידים, ובאותו יום לא רק יקיימו את הבחירות, אלא יקיימו דיונים חברתיים באשר למעמדם, משקלם ותרומתם של התלמידים להווי בית הספר.

זבולון אורלב: מזה כמה זמן, עוסקים בהצעות לניסוח חוק זכויות הצעירים, על מנת שהזכויות לא תהיינה רק איזה רצון טוב פילנטרופי של שר כזה או אחר, או משרד כזה או אחר, אלא שתהיינה יותר מעוגנות.

זבולון אורלב: בוודאי שהיום תוך כדי הישיבה, כחלק מתפקידי הוועדה, נרצה גם לדבר על הצעת החוק.

זבולון אורלב: אני יודע שמועצת התלמידים עוסקת בו, ובוודאי שנרצה גם לעזור ולקדם את החוק הזה.

זבולון אורלב: יעל ארמוני, בבקשה.

יעל ארמוני: אני יושבת ראש מועצת התלמידים והנוער הארצית.

יעל ארמוני: כפי שהיושב ראש ציין, אנחנו מייצגים את כל אוכלוסיית התלמידים ובני הנוער במדינת ישראל.

יעל ארמוני: אנחנו מייצגים את כל הנוער, כלומר, גם בני נוער שנפלטו ממערכת החינוך, דרך קידום נוער, וגופים שמאושרים על ידי משרד החינוך.

יעל ארמוני: יש בחירות דמוקרטיות בכל בית ספר למועצת תלמידים.

יעל ארמוני: לפי חוזר מנכ"ל, חייבת לקום מועצת תלמידים בכל בית ספר .

יעל ארמוני: מעבר לזה, ישנם כל גופי הנוער, שזה תנועות הנוער, המתנ"סים, קידום נוער, כל גופי הנוער של נוער פרופר.

יעל ארמוני: מתוך כל גוף כזה, כולל מועצות התלמידים, עושים בחירות למועצת הנוער הרשותית.

יעל ארמוני: כך כל מועצת נוער רשותית מייצגת את כל הנוער בכל אותה רשות.

זבולון אורלב: בית ספר, רשות, מחוז, ארצי.

יעל ארמוני: בדיוק.

יעל ארמוני: מהמועצה הרשותית נבחרים נציגים למועצה המחוזית.

יעל ארמוני: יש שבעה מחוזות לפי משרד החינוך, ומהמועצה המחוזית למועצה הארצית.

יעל ארמוני: המחוזות הם צפון, מרכז, דרום, חיפה, תל אביב, ירושלים, והמגזר הערבי.

יעל ארמוני: אני רוצה לומר שאני ממש תומכת בכל הדברים שאמרת, שבני נוער דורשים זכויות, ושוכחים שמעבר לזה יש להם גם אחריות.

יעל ארמוני: אנחנו בדיעה הרווחת שכדי לקחת על עצמנו אחריות, אנחנו צריכים לדרוש גם זכויות.

יעל ארמוני: כי ככל שנקבל יותר זכויות, כך ניקח על עצמנו יותר אחריות.

יעל ארמוני: אנחנו רוצים להגיש את חוק יסוד זכויות הצעירים כחוק יסוד.

יעל ארמוני: זו המטרה שלנו.

יעל ארמוני: אני מציעה שגיא יאמר כמה מלים על החוק.

יהודית נאות: כיושבת ראש מועצת התלמידים והנוער, מהם התפקידים שאת רואה, כתפקידיה של מועצת התלמידים, כלומר, בפן של זכויות וחובות, איך את רואה את הדברים.

יעל ארמוני: יש לנו מספר מטרות מאוד ברורות מבחינתנו.

יעל ארמוני: אחת היא כמובן לשמור על זכויות התלמידים ובני הנוער במדינה.

יעל ארמוני: מעבר לזה, אנחנו חושבים שאחת המטרות שצריכות להיות לא רק שלנו, אלא בכלל של כל גופי הנוער בארץ, היא להפעיל כמה שיותר בני נוער למען הקהילה.

יעל ארמוני: לתרום לקהילה ולהתנדב.

יהודית נאות: אתם רואים גם את התלמידים עצמם כחלק מהקהילה?

יעל ארמוני: בהחלט.

יהודית נאות: כי מה שקורה הוא שבני הנוער לא עוזרים לבני הנוער.

זבולון אורלב: יעל, אני מציע שתתני סקירה של חמש דקות מה זה מועצת תלמידים, מה היא עושה, במה היא עוסקת.

יעל ארמוני: מועצת התלמידים והנוער הארצית, כמו המועצות המחוזיות, מחולקת לשלוש ועדות.

יעל ארמוני: ועדת פרסום, הוועדה המשפטית, וועדת נוער וקהילה.

יעל ארמוני: ועדת נוער וקהילה עוסקת בכל מיני פרוייקטים שחלקם זמניים, פרוייקטים שקמים באותו רגע, כמו שהתרמנו לקוסובו, או כל הפעילות נגד אלימות.

יעל ארמוני: הוועדה המשפטית עוסקת בנושא של שמירת חובות וזכויות התלמידים ובני הנוער.

יעל ארמוני: כמו כן היא עוסקת עכשיו בחוק יסוד זכויות הצעירים.

יעל ארמוני: ועדת פרסום עוסקת בכל הנושא של פרסום המועצה, הוצאת פליירים ופרסום הפעילות של המועצה, דברור המועצה.

יעל ארמוני: כל ועדה פועלת בתחום הפעילות שלה, כשהוועדה שמבחינתנו היא זאת שאחראית על הקהילה, היא ועדת נוער וקהילה.

יעל ארמוני: אני יכולה לתת מספר דוגמאות של פעילויות שאנחנו עושים איתם.

יעל ארמוני: אולי כדאי שגלעד שנהב יציג זאת, כי הוא יושב ראש ועדת נוער וקהילה.

זבולון אורלב: יש לי עוד שאלה אחת.

זבולון אורלב: מה הקשיים, האם משרד החינוך ובתי הספר משתפים פעולה או לא משתפים פעולה, מה הבעיות שלכם?

זבולון אורלב: האם יש לכם כסף לפעול?

יעל ארמוני: יש הרבה בתי ספר בהם קמה התנגדות של מנהלים להקמת מועצות, למרות שזה מעוגן בחוזר מנכ"ל.

יעל ארמוני: אני חושבת שזה בעיקר בבתי ספר של המגזר הדתי, ובתי ספר של המגזר הערבי.

יעל ארמוני: אני יודעת שלמגזר הדתי, למשל, יש בתי ספר שיש להם בעיה לשלוח למועצת הנוער העירונית נציגים, כי שם ישבו בנים עם בנות, ומבחינתם זה יוצר בעיות.

יעל ארמוני: אבל מדובר רק בבתי ספר בודדים כרגע.

יעל ארמוני: מעבר לזה, אני חושבת שיש הרבה קשיים של מנהלים שממנים מועצות וחושבים שזו מועצה דמוקרטית נבחרת.

יעל ארמוני: גם זה קיים פחות ופחות.

יעל ארמוני: אנחנו עובדים על זה שכל המועצות תהיינה נבחרות ודמוקרטיות.

זבולון אורלב: באילו בעיות אתם נתקלים, או שהכל בסדר?

יעל ארמוני: אף פעם לא הייתי מתנגדת ליותר תקציב.

יעל ארמוני: בהחלט היינו יכולים לפעול הרבה יותר עם עוד תקציב.

זבולון אורלב: אני לא מדבר רק על המועצה הארצית.

זבולון אורלב: אני מדבר בעיקר על המועצה הבית-ספרית.

יעל ארמוני: במועצה הבית-ספרית עצמה, אני חושבת שהבעיות העיקריות הן לפעמים בהשתלטות של המנהל או המורה, בכך שלא נותנים להביע את דעתם ולנצל את מעמדם.

יעל ארמוני: זה דבר שלא קורה בהרבה מועצות, אבל זה קורה עדיין.

זבולון אורלב: אני מציע שגיא ידבר על החוק.

גיא אהרון: באופן כללי, מאיפה נובע הצורך בחוק - אנחנו כמועצה, כפי שיעל אמרה, ואני חוזר על זה בצורה אחרת, בהקשר לדברים שלי - אנחנו גוף שמייצג מספר גדול מאוד של בני נוער, במישורים שעולים זה מזה, בצורה שבני הנוער בוחרים אנשים שייצגו אותם במועצה מסויימת, המועצה הזאת מעבירה נציגים למועצות אחרות, וכך בסופו של התהליך, אנחנו כמועצה ארצית מרכזים סמכויות שמצטברות אצל רוב התלמידים בארץ.

גיא אהרון: הכל נעשה באופן מאוד דמוקרטי, כשיש תקנונים שמפקחים על כל התהליך הזה.

גיא אהרון: הכל נעשה באופן כזה שאנחנו יכולים להצהיר על עצמנו ולומר בלב שקט שאנחנו הגוף המייצג של כלל בני הנוער במדינת ישראל, עם מעט חריגים שלא יכולים להרוס את ההגדרה של כלל בני הנוער בישראל.

גיא אהרון: כחלק מהיותנו גוף מייצג וכולל, חשוב לנו לפעול למען כלל בני הנוער במדינת ישראל, ובכלל זה הצעירים עד גיל 18 שמהווים כשליש מאוכלוסיית המדינה, ולכן אנחנו מגדירים זאת כחוק יסוד זכויות הצעירים ולא חוק יסוד זכויות הנוער.

גיא אהרון: החוק הזה פונה בהגדרתו מגיל אפס עד גיל שמונה עשרה.

גיא אהרון: אקדים ואומר שזה לא נוגע דווקא לתלמידים, ולאו דווקא לעניין של בית ספר, כי אנחנו עובדים עם המון גופים שמסייעים לנו, שלאו דווקא מתבטאים בבית הספר, כי המועצה המחוזית עובדת עם משרד החינוך במחוז, בשיתוף פעולה מלא, ובעזרה הדדית, ובייצוג של כלל הצעירים.

גיא אהרון: אנחנו מייצגים את כל הנוער במדינת ישראל באופן שהוא לא גורף אמנם, אבל הוא מאוד משמעותי וחשוב.

גיא אהרון: בכל תהליך שיתוף הפעולה שלנו עם כל מיני גורמים מסייעים, כמו משרד החינוך במחוז, או משרד החינוך מינהל חברה ונוער, שאנחנו עובדים איתו כמועצה ארצית, הנגיעה היא לכלל הצעירים.

גיא אהרון: זה פחות פונה לעניין התלמיד, אלא יותר לאדם כהיותו אדם צעיר.

גיא אהרון: אנחנו מסתכלים על החוק הזה כמהפיכה חברתית מיוחדת.

גיא אהרון: היא מיוחדת כי בני נוער חשבו לחוקק חוק יסוד שיעגן את הזכויות שלנו כבני נוער, יביא את מה שאנחנו רוצים לקבל במסגרת היותנו צעירים, שאנחנו וכל הציבור נדע מה מגיע לנו ורצוי שנקבל.

גיא אהרון: החוק הזה הוא בקנה מידה בינלאומי.

גיא אהרון: אנחנו לא מכירים פעולה בסדר גודל כזה, שבעינינו היא בחשיבות בקנה מידה בינלאומי, וגם כתבנו את זה בחוברת.

גיא אהרון: החוברת שנמצאת בידיכם מוצעת לדיון.

גיא אהרון: זהו אינו התוכן הסופי שיוגש לאישור הכנסת.

גיא אהרון: החוק פותח בהגדרת מונחים של צעיר, ניצול, והרשויות.

זבולון אורלב: אם אני מבין נכון, במה שכתוב פה אין שום דבר חדש.

זבולון אורלב: לקחתם את כל החקיקה קודם, ובעצם סידרתם את זה בצורה מתודית של חוק חדש.

גיא אהרון: לא.

גיא אהרון: בסעיף תרבות ופנאי, כששמעו עליו אנשים שעוסקים בעניין הזה, הם מאוד התלהבו ממנו, כי זה סעיף חדשני שמגדיר את הזכות לשעות פנאי: "שבהן יוכל לעסוק בכל פעילות כגון משחק ונופש, תרבות, אמנות, ספורט וכל פעילות חברתית קהילתית, וכל זאת לפי גילו ומידת בגרותו, ולא תיפגע זכות זו שלא לתכלית ראויה".

גיא אהרון: סעיף 5(ב) ממשיך: "מדינת ישראל תקצה משאבים חומריים ואנושיים מתאימים להבטחת זכות זו של הצעיר".

גיא אהרון: במסגרת חוק היסוד, זה סעיף מאוד חשוב לבני נוער, כי ידוע שלבני נוער יש בעיה עם שעות פנאי, ופה הוא מעגן את הזכות שלהם, ואת הצורך במתן אפשרויות לתעסוקה ועיסוק בשעות פנאי.

גיא אהרון: זו אחת הדוגמאות החדשניות שלו.

זבולון אורלב: מה עוד חדשני בו?

גיא אהרון: בזכות לחינוך אנחנו נוגעים בעניין שאנחנו מחפשים סיוע לפיתוח שיטות חינוך אלטרנטיביות, כלומר, בנוגע ללימודים אקסטרניים.

גיא אהרון: שלתלמידים שלא משתלבים במסגרת הלימודים הרגילה, תהיה האפשרות לבחור בשיטות לימוד אלטרנטיביות, במקום שייפלטו מכל מסגרת שקיימת.

גיא אהרון: שיהיה סיוע ועזרה בעניין.

זבולון אורלב: זה קיים גם היום.

גיא אהרון: לסיום הדוגמאות, אתן לך דוגמא מאוד אקטואלית, בעניין האלימות.

גיא אהרון: כאן מגדירים את זה בחוק יסוד, שזה דבר שהוא מאוד חשוב.

גיא אהרון: סעיף 6 מדבר על מניעת אלימות.

זבולון אורלב: יש מערכת חוקים שלמה וענפה כנגד אלימות, והבעיה היא לא החקיקה, אלא האכיפה.

עודד כהן: אני רוצה לומר שלוש הערות.

עודד כהן: ראשית, מועצת התלמידים והנוער במדינת ישראל היא גוף שעבר תהליך ארוך מאוד בתוך מערכת החינוך, והיום גם מחוץ למערכת החינוך.

עודד כהן: אני מוכרח לפתוח בדברי שבח.

עודד כהן: זו הפעם הראשונה שוועדת החינוך בכנסת דנה במועצת תלמידים.

עודד כהן: הם שותפים לוועדה כבר שנים רבות, אבל זו פעם ראשונה שוועדת החינוך דנה במועצת תלמידים.

עודד כהן: אני רוצה לשבח על כך את יושב ראש הוועדה.

עודד כהן: הכוונה היתה במועצת התלמידים והנוער, גם ביסודי, גם בחטיבת הביניים וגם בחטיבה העל-יסודית, לאורח חיים דמוקרטי, ולא במרכאות, אלא לחנך.

עודד כהן: אנחנו אפילו הגדרנו את זה לפני שנים אחדות כמשהו חדש בדמוקרטיה, בכוונה תחילה, ולבוא ולומר למערכת החינוך בשילוב חזק מאוד: רבותיי, זה יפה מאוד כל המערכות שאתם עושים, וכל הפעולות היפות, אבל אם לא תסתייעו בבני הנוער, ותקימו עדה בזעיר אנפין במבנה של החברה, אז הפעילות לאורח חיים דמוקרטי לא תהיה שווה.

עודד כהן: כתוצאה מכך בעצם עברנו תהליכים חינוכיים ארוכים.

עודד כהן: התהליך היה ארוך, כי היינו צריכים קודם להכשיר את חדרי המורים ולגרום לכך שחדרי המורים יסכימו לקבל את האוטוריטה, את שותפות הפעולה של מעורבות שותפות ואחריות של מורים, הורים ותלמידים.

עודד כהן: היום בעצם בקרוב ל85%- מבתי הספר יש מועצות תלמידים נבחרות.

עודד כהן: יעל כבר אמרה שיש קבוצה קטנה מאוד של בתי ספר, שעדיין לא בחרו מועצה נבחרת, שהיא לא שותפה למועצה.

עודד כהן: אם המועצה לא נבחרת על ידי התלמידים, הם לא יכולים להצטרף, לא לוועידה, שהיא הגוף המרכזי של מועצות תלמידים ונוער, והם אינם יכולים להיות שותפים לשום דבר.

עודד כהן: היום אנחנו עושים פעולה אינטנסיבית יחד עם מועצת התלמידים והנוער, בזה שאנחנו מבקשים גם ממוסדות דתיים מסויימים שהעלו כל מיני רעיונות, ואנחנו הוכחנו להם שאין בזה ממש.

עודד כהן: אני מוכרח לומר שדווקא במגזר הערבי יש התפתחות יוצאת מן הכלל בבניית מועצת תלמידים ונוער, והיה לנו יושב ראש פעיל מאוד.

עודד כהן: בסך הכל הפעולה היא אינטנסיבית.

עודד כהן: דבר שני, במשך ארבע השנים האחרונות, מועצת התלמידים והנוער מצאה את מקומה.

עודד כהן: גם המשרד וגם גורמים אחרים ראו במועצת התלמידים והנוער שותפים לעשייה חינוכית, חברתית, ערכית, לאומית, וכו'.

עודד כהן: יש להם אמנה רצינית מאוד עם הכנסת.

עודד כהן: יושב ראש הכנסת הקודם חתם על אמנה אמיתית, שבה התלמידים משפיעים ומושפעים.

עודד כהן: חוץ משתי ועדות, חברי מועצת התלמידים והנוער יכולים להכנס לכל ועדות הכנסת, והם מנצלים את זה.

עודד כהן: כמו כן, במשרד החינוך הם שותפים לכל הוועדות.

עודד כהן: שלישית, יש אמנה עם מרכז השלטון המקומי, כי רוב המערכות שלנו הן מערכות מוניציפליות.

עודד כהן: ניב אמר בצדק שאותנו מעניין בית הספר, אבל מעניין אותנו גם החלק החיצוני, מעבר לבית הספר, גם הנוער המנותק, גם תנועות הנוער, גם אורח החיים שנמצא מעבר לכותלי בית הספר.

עודד כהן: הגוף הזה הוא גוף פעיל ופועל.

עודד כהן: המבנה ההירארכי של מועצת התלמידים הוא של ועדות אמיתיות, פועלות ומפעילות, ומשפיעות מאוד במשרד החינוך כיום.

עודד כהן: הן לוקחות חלק גם ברשויות המקומיות.

עודד כהן: זה לא משחק ילדים, כמו שפעם מישהו התבטא.

עודד כהן: הם פעילים, משפיעים ומשנים, ואני משבח אותם על כך.

עודד כהן: אני רוצה להזכיר לכם שבאחת ההזדמנויות בהן שונתה מתכונת הבחינות, שר חזר בו.

עודד כהן: זבולון המר המנוח, כששמע שזה פגע אישית בתלמידים, ההוראה בוטלה.

עודד כהן: שינו את זה בגלל רחשי הלב של הנוער.

עודד כהן: אחד הדברים המשפיעים מאוד על אורח החיים ברשות ובמשרד החינוך, שהנציגים מביעים בפנינו את רחשי הלב של הנוער.

עודד כהן: הם מתקבלים מאוד באהדה, משפיעים ומושפעים.

עודד כהן: לשאלתך, אדוני היושב ראש, מה החידוש בהצעת החוק, אפשר לקחת סעיף סעיף, אבל החידוש הוא בריכוז כל מה שמתייחס לנוער ולצעירים ומפוזר בכל מיני חוקים.

ראובן ריבלין: אילו מהפעולות של מועצת הנוער הם רוצים לעשות ולא יכולים לעשות, אלא צריכים לשם כך את חוק?

יעל ארמוני: זה לא חוק מועצות תלמידים ונוער, זה חוק הצעירים.

ראובן ריבלין: אני רק שואל איזה זכות מזכויות הצעירים שכאן- -

עודד כהן: השאלה שמטרידה אותנו בתוך מערכת החינוך, היא באיזו מידה אנחנו נצליח לשמר ולתחזק את הגורם הזה.

עודד כהן: אם אנחנו לא נצליח להפוך את זה לנורמה של אורח החיים הבית-ספרי, אז כל העסק לא שווה.

עודד כהן: היום אני יכול לומר שבחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות, כמעט בכל בית ספר זה קיים.

עודד כהן: זה מוסד שהוא חלק מהנורמה של אורח החיים הבית-ספרי.

עודד כהן: יש הבחנה בין חוק מועצת תלמידים ונוער, שאנחנו לא רוצים לחוקק, לא זקוקים לו, לבין חוק זכויות הצעירים.

זבולון אורלב: אני יכול לשאול לגבי הרבה דברים בשביל מה צריך חוק.

עזמי בשארה: חה"כ ריבלין, השאלה היא לא למה צריך, אלא מה הקונספציה.

זבולון אורלב: אני מציע לא להכנס לסימטא של החוק.

גלעד שנהב: פעילויותיה של ועדת נוער וקהילה, מתחלקות לשני רבדים.

גלעד שנהב: רובד אחד של פעילות הוא תרומה של נוער למען עזרה בקהילה, עירוב של הנוער בחיי הקהילה.

גלעד שנהב: לדוגמא, לאחרונה עשינו פרוייקט של ניקיון חופים.

גלעד שנהב: בעתיד התכנון שלנו הוא לעשות פרוייקט לתכנון גנים לאומיים.

גלעד שנהב: אנחנו מתכוונים להגיע לרשויות שבהן יש גנים לאומיים, ושם לארגן פעילות שתחבר את בני הנוער לגן הלאומי או לאתר שנמצא אצלהם.

גלעד שנהב: הרובד השני של הפעילות הוא למען הנוער עצמו.

גלעד שנהב: ברובד הזה מתחלקת הפעילות לשניים.

גלעד שנהב: פעילות של פרוייקטים רב-שנתיים, ופרוייקטים חד-שנתיים.

גלעד שנהב: פרוייקט חילופי שלטון הוא רב-שנתי.

גלעד שנהב: אחת לשנה, כל החלקים של מועצות התלמידים מחליפים את בעלי התפקידים.

גלעד שנהב: לדוגמא, בבתי הספר מועצת התלמידים הבית-ספרית מחליפה את ההנהלה.

גלעד שנהב: לדוגמא, במועצה הרשותית מחליפים את העיריה, וכך הלאה.

גלעד שנהב: בימים אלה אנחנו מתרכזים בפרוייקט חד-שנתי למלחמה באיידס.

גלעד שנהב: אנחנו מנסים להכנס לכמה שיותר בתי ספר ולהעביר חומר הסברה בנושא האיידס לכמה שיותר תלמידים.

גלעד שנהב: בנוסף לזה גם עבדנו לפרוייקט למניעת אלימות שהיה גדול מאוד ב2- בספטמבר, וערכנו עצרת גדולה מאוד ב31- באוגוסט, שבה אמרנו לא לאלימות.

גלעד שנהב: בשנה שעברה עשינו כנס גדול מאוד בנושא זהירות בדרכים למועצות תלמידים.

גלעד שנהב: עוד פרוייקט שאנחנו כרגע מנסים לעבוד עליו היום הוא עבודה על בחינות הבגרות.

גלעד שנהב: בוועדת נוער וקהילה הגיעו למסקנה שאנחנו צריכים לנסח איזושהי הצעה משלנו לאיך שיהיו בחינות הבגרות.

גלעד שנהב: בנוסף לזה אנחנו מבקשים להכנס לפורומים שבהם קובעים את מבנה בחינות הבגרות לעתיד.

יעל ארמוני: בדרך כלל מכניסים אותנו, אבל בסוף התהליך של החשיבה.

סילבן שלום: אני מברך על היוזמה של היושב ראש של הישיבה שנראית לי מאוד מאוד חשובה, כהתחלת הדרך של שיתוף פעולה בעתיד.

סילבן שלום: העובדה שמגיעים לכאן זה דבר יפה, השאלה היא אם זה יהיה בסופו של דבר פרודוקטיבי.

סילבן שלום: כולנו היינו תלמידים, ואני זוכר את מועצת התלמידים מארגנת את מה שאז קראו תלמידיסקו.

סילבן שלום: ביום שישי בערב היו עושים פעילות דיסקו.

יעל ארמוני: הרבה מאוד השתנה מאז.

סילבן שלום: זה מה שהיה אז.

סילבן שלום: השאלה היא מה זה בדיוק מועצת תלמידים, מה בדיוק אנחנו רוצים שהיא תעשה.

סילבן שלום: אני חושב שמועצת תלמידים צריכה להיות גוף הרבה יותר מעורב, גם בתכנים, גם במהות, וגם במעורבות.

סילבן שלום: בעניין של התכנים, בתוכניות לימוד אולי המועצה לא יכולה לומר עד הסוף מה תהיינה תוכניות הלימוד, אבל באוניברסיטה אגודת הסטודנטים מעורבת בהרבה מאוד דברים שקשורים לעניין, למשל בהערכת מרצים.

סילבן שלום: אמנם זה אנונימי, אבל יש הערכת מורים, ואז הם יודעים שהם צריכים לעשות הרבה יותר.

סילבן שלום: אני מאמין שהסתדרות המורים תתנגד לחלוטין, אבל זה דבר שגם אותו אפשר לעשות.

סילבן שלום: לפי דעתי זה רק יעלה את רמת המורים בסופו של דבר.

סילבן שלום: לגבי מעורבות בנושא של בחינות, האם יש לכם בכלל SAY בעניין?

סילבן שלום: פתאום מחליטים כל המורים לתת שש בחינות בשבוע, מה אתם עושים?

קריאה: היום זה כבר מסודר, נותנים שלוש בחינות.

סילבן שלום: המעורבות שלכם ברמת בית הספר צריכה להיות בהרבה מאוד דברים.

סילבן שלום: יש עניין של הרחקת תלמידים.

סילבן שלום: האם בבעיות המשמעת האלה אתם משקיפים או לא.

סילבן שלום: צריך להיות מצב שלתלמיד יש ייצוג במועצה, מישהו שיכול להגן עליו בעניין הזה.

סילבן שלום: יש דברים שהם הרבה יותר מעורבות, למשל, מעורבות ברמה פוליטית.

סילבן שלום: האם אתם חשבתם שאתם רוצים להיות שותפים להליכי בחירות מוקדמות במפלגות?

סילבן שלום: האם יש מצב שבו מפלגות יקבעו בהליך הבחירה הפנימי שלהן שמגיל 17 כבר אפשר להיות חברים, או בהשתתפות?

סילבן שלום: אני חושב שזה דבר נכון למפלגות עצמן שרוצות להכניס צעירים, וגם לצעירים עצמם שרוצים להשתתף בהליך הבחירות הפנימיות של בחירת חברי הכנסת.

יהודית נאות: לכל מפלגה ישנו התקנון שלה, מיהו חבר, מי זכאי לבחור.

סילבן שלום: זה דבר שיכול לגרום שהמעורבות תהיה יותר גדולה.

סילבן שלום: לגבי הצבעה לכנסת, גיל 18 נראה לי סביר, אבל גם זה דבר שדורש מחשבה.

סילבן שלום: עניין הגיוס לצבא, האם אתם מעורבים בכל ההליכים האלה מול שלטונות צה"ל, מול אכ"א?

סילבן שלום: יש מערכת אדירה שעוסקת בכל הנושא של קדם צבאי, של קורסים, של הכוונה.

סילבן שלום: אין שום סיבה שלא תהיו מעורבים בהליך כזה.

סילבן שלום: לדעתי זה יכול לתרום לצבא לא פחות מאשר מלש"בים.

סילבן שלום: לגבי הנושא של מעורבות, קירוב לבבות, אני מאמין שיש לכם ייצוג של כולם, של מחוזות, של סקטורים, של מגזרים, אבל מבחינת אמירה של קירוב לבבות יהודים ערבים, ספרדים אשכנזים, חרדים חילוניים, עולים ותיקים, שתהיה לכם איזושהי אמירה בעניין הזה, שהיא לפי דעתי יותר מאשר זה שיש נציגות מכל אחד מהם.

סילבן שלום: אתם לא צריכים להיות אנשים פוליטיים ברמה מפלגתית, אבל אנשים פוליטיים ברמת המעורבות שלכם בקהילה.

סילבן שלום: כי POLICY זאת מדיניות.

סילבן שלום: אתם יכולים להיות מעורבים בכל העניין של מדיניות, ולומר את דעתכם.

סילבן שלום: בסך הכל המהות נוגעת לשלושה דברים מרכזיים.

סילבן שלום: אחד, מעורבות מול המורים בבית הספר, מעורבות מול משרד החינוך.

סילבן שלום: שנית, מעורבות מול המפלגות, שיתוף, קירוב, מול צה"ל, בשילוב עם מעורבות בקהילה.

סילבן שלום: על כל הפרוייקטים שעשיתם יש קונצנזוס שלם, אבל גם דו-שיח על דברים שאין בהם קונצנזוס, אבל יכולים לעורר מחשבה.

סילבן שלום: למשל, לעשות יום תלמיד ארצי.

יהודית נאות: אני רוצה להמשיך את הקו של חה"כ סילבן שלום.

יהודית נאות: קודם כל, אני חושבת שמועצות התלמידים הן בתהליך שהולך ונבנה מבחינת יכולת ההשפעה.

יהודית נאות: אני סבורה שיש פן שעדיין לא מיציתם אותו.

יהודית נאות: כפי שבוועדות הכנסת יש נציגות למועצת התלמידים הארצית, ברשויות המקומיות צריך להיות נציג לא רק בוועדת החינוך, אלא בוועדת כספים ובוועדת מכרזים שקיימות בכל רשות.

יהודית נאות: אני חושבת שזאת הדרך לשלב בני נוער בהכרעות, בין אם כמשקיף, אבל לפחות צריכה להיות נציגות בוועדות כספים, שתראו איך מתקבלות החלטות על כסף, לא רק בנושא של ועדת חינוך.

יהודית נאות: ישנן גם ועדות עבודה ורווחה.

יהודית נאות: אתם צריכים ללכת עוד שלב, משום שזה יאפשר לכם לשלב ברמה של כל עיר וכל מועצה מקומית, את בני הנוער בקהילה של עצמם.

יהודית נאות: מה עוד שכך יהיו לכם נציגים במוקד ההכרעות.

יהודית נאות: לגבי יום חילופי השלטון, הייתי סגנית ראש עירייה, היו לי מחליפים, הם לא למדו, הם לא הספיקו, וזה שואו.

יהודית נאות: מרכזים באותו יום דיונים שעוסקים בבני נוער.

יהודית נאות: אני לא חושבת שיום חילופי שלטון הוא היום, אלא אם הוא יהיה מלווה בחודש שבו מחליטים מהי תמונת הראי של ראש עירייה או סגנו, וחודש שלם עובדים יחד.

יהודית נאות: תמיד היה לי מחליף או מחליפה, ומצאתי שזה יותר לעיתונות מאשר לעשייה.

יעל ארמוני: השאלה מה עשיתם לפני כן, כי לנו יש הרבה פעילויות לפני כן.

יהודית נאות: מהניסיון שלי זה יום אחד, וזה לא היה רציני.

יהודית נאות: מצד שני, יצא לי אישית לעסוק עם מועצות תלמידים בשני יישובים, והתרומה שלהם פשוט לא תסולא בפז.

יהודית נאות: בעיקר מצאנו שמאבק מועצת התלמידים נגד סמים הוא הרבה יותר אפקטיבי מאשר המאבק של המורים או ההורים.

יהודית נאות: כשבני נוער אומרים די לסמים, יש לזה הרבה יותר הטמעה, השלכה וחוזק.

יהודית נאות: אתם דיברתם על מאבק בסמים, באלימות, בתאונות דרכים, ואני חושבת שאלה היעדים של מועצת התלמידים.

יהודית נאות: אני לא יודעת אם יש או אין במועצת התלמידים תיבת קובלנות.

יהודית נאות: אני חושבת שבני נוער צריכים לייצג בני נוער.

יעל ארמוני: יש לנו טלמסר.

יהודית נאות: יש לכם טלמסר, אבל אנחנו עשינו פעם ניסוי מה יוצא מהטלפון לטלמסר, והאמת היא שלא היה משוב.

יהודית נאות: השאירו הודעות ולא היתה תשובה.

יהודית נאות: אולי זה עניין של כסף ותקציב נוסף, אבל אני כן חושבת שלמועצת התלמידים יש עוצמה אדירה ותפקיד מרכזי.

יהודית נאות: התפקיד הוא לא רק אם אתם תקבעו את מתכונת בחינות הבגרות.

יהודית נאות: זו לא המטרה של מועצת התלמידים כמו שאני רואה אותה, למרות שגם זה חיובי.

יהודית נאות: המטרה היא עזרה הדדית.

יהודית נאות: תלמידים עולים שמתקשים בשפה, היו צריכים לדעת שיהיה תלמיד מצטיין שילמד אותם.

יהודית נאות: ישנו הנושא של מחוייבות אישית, בו הולכים למגן דוד אדום ולכל מיני דברים, ואין מספיק תלמידים שמתנדבים לעזור לתלמידים כחונכים.

עודד כהן: במחוייבות האישית יש 72 אלף בני נוער שעברו את התהליך, מתוכם בחונכות האישית ישנם יותר מ27- אלף.

יהודית נאות: אבל זה פחות מחצי.

יהודית נאות: זה מה שאני אומרת.

עודד כהן: לנו יש בעיה הפוכה.

עודד כהן: אין לנו מספיק מקומות השמה, למשל בדימונה.

זבולון אורלב: על פניו נראה שיש פה איזשהו דבר לא תקין.

יהודית נאות: בעניין הזה, אין כמו העזרה של תלמיד לתלמיד.

יהודית נאות: אני חושבת שכמו שסטודנטים יותר ויותר הולכים לכיוון של פר"ח, שזה דבר יוצא מן הכלל כשלעצמו, אני חושבת שצריך לתת לתלמידים איזשהו זיכוי על העניין, אבל אין כמו עזרה של סטודנט צעיר או תלמיד בבית ספר תיכון, שעוזר לחטיבת ביניים.

יהודית נאות: הסיכום שלי הוא שלמועצת תלמידים יש עתיד אדיר, ואני חושבת שהיא רק צריכה לפרוש את מוטת הכנפיים.

עזמי בשארה: אני חושב שאין לי מספיק רקע לפעילות של מועצת התלמידים, ולכן אולי אתחיל לתת עצות בדברים שהם כבר עושים.

עזמי בשארה: אני הולך בכיוון של חה"כ סילבן שלום, רק הייתי אומר שהדברים האלה צריכים לצמוח ולא להיות חלק מתקנון או מהצבת מטרות קשיחה שהתלמידים צריכים לעשות כך או כך.

עזמי בשארה: אם יש במועצת תלמידים ונוער גישה של ערכים שיוויוניים בחברה, של צדק חברתי, וכו', אז זה יצמח מאליו.

עזמי בשארה: לא הייתי מציע לנסח את זה בצורה מאוד קשיחה.

עזמי בשארה: אני מדבר מניסיון.

עזמי בשארה: אני הייתי יושב ראש הוועד הארצי של תלמידי תיכון ערבים בשנים 1974-1976.

עזמי בשארה: אי אפשר לעשות את מיסוד מועצת התלמידים על ידי הגדרות קשיחות של תקנונים או הצבת מטרות.

עזמי בשארה: לדעתי, זה לפי הרוח השולטת.

עזמי בשארה: לדעתי הכיוון של חה"כ סילבן שלום הוא פוליטיזציה יתרה.

עזמי בשארה: אני לא יודע לאן זה ייפול עכשיו, על אוזן קשבת, על תקנון, וכו', אבל אני מתנגד ליום בחירות אחד בארץ, כי זה בהכרח יעשה פוליטיזציה, וזה פשוט יהפוך את זה לבחירות ארציות, וזה יפתה את המפלגות להכנס, במיוחד אם זה לפני הבחירות לכנסת.

זבולון אורלב: אני הצעתי את הדבר הזה רק כדי למסד ולהתמודד עם אותם מוסדות במגזרים שלא עושים את זה.

עזמי בשארה: לא צריך יום אחד.

יהודית נאות: נכון.

עזמי בשארה: בנוגע לחוק, לדעתי אין קונספציה לחוק הזה.

עזמי בשארה: הספקתי לקרוא את החוברת בזמן שאנשים דיברו, ואני חושב שאין לחוק הזה קונספציה.

עזמי בשארה: לא שאני מתנגד, אבל רק אם תהיה קונספציה בחוק.

עזמי בשארה: צריך לחשוב מה בדיוק מייחד חוק צעירים משני דברים אחרים, שהם הצורך לשמור על אנשים שהם קטינים ואין להם אחריות פלילית, לשמור עליהם בחוק מיוחד, או חוק אחר ששומר על כלל האזרחים, שכולל קטינים וכולל אנשים שיש להם אחריות פלילית, למשל, חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.

עזמי בשארה: צריך לחשוב מה מייחד את הדור הזה שיש לו אחריות פלילית, והוא עדיין לא בגדר אזרחים מבוגרים שיש להם זכות הצבעה.

עזמי בשארה: מה מייחד, ובמה שאר החוקים לא מכסים אותו.

עזמי בשארה: העניין של הפנאי לא מספיק לחוק יסוד, וגם עניין האלימות.

עזמי בשארה: ישנם שני סוגי בני אדם שצריך לשמור עליהם מאלימות.

עזמי בשארה: אזרח רגיל שצריך לשמור עליו מאלימות, וקטינים שצריך לשמור עליהם מאלימות, כי אין להם אחריות פלילית, ואין להם יכולת לשמור על עצמם.

עזמי בשארה: לדעתי, או שזה או שזה מכסה אותם, אבל איפה בדיוק המקום שלא זה ולא זה מכסה אותם, צריך ללמוד את זה היטב.

עזמי בשארה: אולי תתייעצו עם ועדת החוקה, חוק ומשפט, אולי עם יועצים משפטיים פה.

עזמי בשארה: אני לא מבקש מכם, התלמידים, לשבת על זה, אלא אנחנו צריכים לבדוק עם היועצים המשפטיים.

ניב אסף: החוק הזה מבחינה משפטית עבר בדיקות משפטיות של עשרות עורכי דין, וביניהם גם דוד ליבאי שר המשפטים לשעבר, שגם נתן מבחינה משפטית את החותמת שלו.

ניב אסף: מבחינה משפטית החוק נבדק.

עזמי בשארה: את הדברים הכי טובים והכי גרועים בעולם, אפשר לעשות בניסוח משפטי.

עזמי בשארה: נכון שבלי הפורום הליגאלי, אי אפשר להעביר חוק, אבל אני מדבר על הקונספציה הייעודית, בשביל מה אנחנו צריכים את זה, ואחר כך נדבר על הניסוחים.

עזמי בשארה: אין לי בעיה עם הניסוחים.

עזמי בשארה: הניסוחים מצויינים.

עזמי בשארה: אני מדבר רק אם יש לזה מקום בקונספציה החוקתית של מדינת ישראל, איפה בדיוק אנחנו ממקמים אותו, והאם הנושא של הפנאי והאלימות מצדיקים אותו לבד.

עזמי בשארה: לשם כך, צריכים לשבת אנשים ממערכת החינוך ולחשוב, ולא מספיק להתייעץ עם היועצים המשפטיים.

מיכאל נודלמן: אני לא ידעתי על קיומו של החוק הזה.

זבולון אורלב: ברוסיה לא היה מקובל שתהיינה מועצות תלמידים?

מיכאל נודלמן: שם היתה שיטה אחרת, אני לא רוצה להשוות.

מיכאל נודלמן: ראשית, אני נגד פוליטיזציה בבית הספר.

מיכאל נודלמן: פוליטיזציה היתה במקום בו גדלתי, וזו דרך לא טובה.

מיכאל נודלמן: אני חושב שתלמידים עד גיל מסויים לא צריכים להיות מעורבים בפוליטיקה.

מיכאל נודלמן: ראיתי בבחירות איך נער בכיתה י"א עושה תעמולה, וזה לא צריך להיות.

מיכאל נודלמן: שנית, אני חושב שזה ארגון חשוב מאוד, וצעירים צריכים גם ללמוד איך לחיות בחברה, איך לנהל את החברה, וזה בית הספר הכי טוב לצעירים שנכנסים לארגון הזה.

מיכאל נודלמן: שלישית, במה שקשור בחוק, אני חושב שצריכים עוד כמה שלבים, ואני מסכים עם חה"כ בשארה שזה לא חוק.

מיכאל נודלמן: אולי צריכים לבדוק איזו אמנה של צעירים, אילו התחייבויות.

יעל ארמוני: קיימת אמנה עם הכנסת.

מיכאל נודלמן: אני חושב שצריך להיות חוק, כי אפילו חברי הכנסת לא יודעים באיזה חוק ישנן הזכויות לצעירים.

מיכאל נודלמן: יש סעיפים שישנם בחוקים אחרים, אבל צריכה להיות קונספציה יותר חזקה, כי רק הזכויות שיש פה הן לא קונספציה.

מיכאל נודלמן: זוהי אמנה.

זבולון אורלב: חה"כ נודלמן, עד איזה קו גבול היית רוצה שמועצת תלמידים בית ספרית תהיה מעורבת בהחלטות של בית הספר?

מיכאל נודלמן: אני לא חושב שהם צריכים להיות מעורבים בבחינות הבגרות, כמה ואיזה.

מיכאל נודלמן: לשם כך יש מורים, פסיכולוגים, סוציולוגים, שצריכים להחליט.

מיכאל נודלמן: אבל בדברים שקשורים ביחסים עם המורים, איך תלמידים מקבלים שיעורים, הם צריכים להיות מעורבים.

ראובן ריבלין: אני מודה ליושב ראש ולמועצת התלמידים שכינסו את הישיבה הזאת.

ראובן ריבלין: אני רואה בה דבר חשוב ביותר.

ראובן ריבלין: יש לי מספר הערות.

ראובן ריבלין: ההערה הראשונה היא הערה אישית.

ראובן ריבלין: בתקופה שאני הייתי תלמיד בבית ספר, השיתוף של התלמידים בנושאים המשותפים שלנו ושל המורים נעשה רק על ידי מורים בעלי עוצמה, מורים שהרגישו את עצמם כל כך חזקים ומשפיעים, שהם לא פחדו מההתערבות של תלמידים בבית ספר.

ראובן ריבלין: זה היה בגימנסיה רחביה בשנות החמישים, ואני מוכרח לומר שאז גדל דור של מורים צעירים חדשים, למשל פרופ' יעבץ, פרופ' אבנרי.

ראובן ריבלין: אותם אנשים שגדלו והתחילו להביא רוח חדשה לחינוך הישראלי, רוח של שותפות והבנה שהעולם הולך להיות עולמם של צעירים.

ראובן ריבלין: אני חוויתי את החוויה של מועצות הנוער דרך הילדים שלי.

ראובן ריבלין: אני חושב שצריך באיזושהי צורה למסד את זה, אם יש עדיין בתי ספר ומוסדות בארץ שמחזיקים בהתנגדות הבלתי מתפשרת שלהם לקיום איזשהו מוסד של מועצת תלמידים, מתוך מחשבה שהדבר עלול לשבש את אותה משמעת שקיימת ושהיא כל כך הכרחית לפי דעתם של אותם אלה שחושבים שחינוך כרוך גם במשמעת חיצונית, או נכפית.

ראובן ריבלין: אלה הם דברים שאנחנו צריכים להסביר יותר ויותר למערכת החינוך, שאנחנו חושבים ששיתוף הפעולה וההבנה מתוך שכנוע עצמי, הוא דבר חשוב ביותר.

ראובן ריבלין: מועצות התלמידים הם דברים חשובים ביותר.

ראובן ריבלין: השאלה היא רק מהו אותו גבול שהיושב ראש דיבר עליו בשאלתו לפרופ' נודלמן.

ראובן ריבלין: אם למשל אני בא היום ורואה שעל שולחננו מובאת הצעת חוק שאינני יודע מה המשמעות שלה, אני לא בטוח שזה התפקיד של מועצת התלמידים.

ראובן ריבלין: אני רואה לעומת זאת את החוברת על תקנון העל, ואני מקדם אותו בברכה רבה.

ראובן ריבלין: אני חושב שהוא חשוב ביותר.

ראובן ריבלין: למה מועצת התלמידים צריכה להכנס לאותו נושא של הצעת חוק זכויות צעירים?

ראובן ריבלין: מתוך איזשהו כורח?

ראובן ריבלין: מתוך דבר שאתם מתלבטים בו ורואים שאתם לא יכולים לבצע אותו?

ראובן ריבלין: היום האופנה היא ללכת לחוקי יסוד, וזה דבר חשוב, רק שקודם כל יהיה לנו באמת את היסוד על חוקי היסוד.

ראובן ריבלין: עדיין אין לנו אפילו חוק יסוד חקיקה.

ראובן ריבלין: ועדת החוקה, חוק ומשפט נקראת כך עד היום, כי בן גוריון בימיה הראשונים של הכנסת הראשונה, אמר שנקרא לוועדת חוק ומשפט ועדת חוקה, כי תפקידה הראשון הוא לקבוע חוקה לישראל, וזה לוקח חמישים שנה.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, האם כאשר עוד לא יצרתם את המושג של מועצת תלמידים בצורה הברורה ביותר, והיחס בינו לבין האמנה ובינו לבין המערכות האחרות, כבר אתם הולכים ופועלים לכך באפיקים אחרים לגמרי.

ראובן ריבלין: לקח חמישים שנה למדינה לדבר ברצינות על חוקה.

ראובן ריבלין: יש לנו בעוד חצי שעה ישיבה עם השופט לנדאו על נושא חוקתי בוועדת החוקה, חוק ומשפט, ואני מזמין אתכם לבוא ולשמוע.

ראובן ריבלין: אני מציע לכם לא להתפזר.

ראובן ריבלין: הערה אחת להערותיהם של חה"כ בשארה ושל חה"כ סילבן שלום.

ראובן ריבלין: אין צעיר בישראל שבגיל 17 אינו עומד על דעתו בדרך זו או אחרת, ומביע את עמדתו.

ראובן ריבלין: העמדות הפוליטיות, לפחות בקווי המתאר של ימין או שמאל במובן הישראלי, הן בראשו של כל נער ונערה, כל צעיר וצעירה.

קריאה: ובגיל 14?

ראובן ריבלין: גם בגיל 14.

ראובן ריבלין: אני רק אומר שלמשל המפלגה שלי קבעה בתקנון שלה שחבר יכול להתקבל גם אם הוא לא בן 18.

ראובן ריבלין: המפלגה יכולה לקבוע על פי תקנונה מתי חבר נכנס אליה, רק כמובן שישנה זכות הצבעה.

ראובן ריבלין: זכות ההצבעה לא אומרת שאדם לא יכול להיות חבר במפלגה.

ראובן ריבלין: אני אומר שהנושא הזה הוא לא שכאילו שמים בפני עיוור מכשול, או מכניסים פוליטיזציה.

ראובן ריבלין: הפוליטיזציה קיימת בחיים שלנו, אנחנו במשטר רב-מפלגתי.

מיכאל נודלמן: אבל מפלגות לא צריכות להכנס לבתי ספר.

ראובן ריבלין: אני לא בטוח שמפלגות יצליחו לקבל הון בעניין זה, אבל המעורבות של התלמידים בנושאים כאלה היא בהחלט קיימת גם עכשיו.

אברהם אייזן: לגבי הערכת מורים, שהציע חה"כ סילבן שלום, בחלק מבתי הספר זה עדיין קיים.

אברהם אייזן: יש שאלונים לתלמידים, אבל הם לא תמיד יכולים לראות את התוצאות שלהם.

אברהם אייזן: זה קיים בחלק מבתי הספר בירושלים.

אברהם אייזן: אני מקווה שזה יתקדם הלאה.

אברהם אייזן: דבר נוסף, דיברנו על שיתוף בני נוער ממסגרות שונות.

אברהם אייזן: במחוז ירושלים, גם במחוזות אחרים, יש שיתוף של בני נוער לקידום נוער.

אברהם אייזן: זאת אומרת, אלה בני נוער שהם לא במסגרות.

ראובן ריבלין: השאלונים הם יוזמה של מועצת התלמידים?

אברהם אייזן: גם וגם.

אברהם אייזן: זה ישנו וזה גם משפיע.

יהודית נאות: זה בהסכמת בית הספר והמורים, והיתרון של זה הוא שזה לא מפורסם.

אברהם אייזן: זה נותן תחושה גם למורה וגם לתלמיד שיש אדם שיש לו כוח השפעה.

אברהם אייזן: הרבה מאוד פעמים דיברנו על איך התלמיד משתלב בתוך בית הספר.

אברהם אייזן: ישנה מועצה, אבל לפעמים אין שיוויון בין ההנהלה למורים.

אברהם אייזן: לפעמים ההנהלה מאוד חפצה בדבר, אבל עדיין צריך להתקיים התהליך אצל המורים.

אברהם אייזן: עוד נקודה לגבי הפעילות שלנו במישור המוניציפלי.

אברהם אייזן: כיום מתקיים תהליך של יועצי ראש העירייה לענייני נוער.

אברהם אייזן: בירושלים זה עומד להתבצע תוך חודש.

יעל ארמוני: זה קם בהרבה מקומות בעקבות יום חילופי השלטון.

יהודית נאות: יועצים זה מס שפתיים.

אברהם אייזן: אנחנו הצענו לרשויות אצלנו במחוז לשבת לפני כן עם אנשים מלשכת ראש העיר, לתאם בדיוק מהן הסמכויות של אותו יועץ, על איזה תקן הוא יושב שם, על מנת שלא תשב שם בובה אלא אדם שבא להשפיע, ושלבני נוער יהיה לאן לפנות.

אברהם אייזן: כיום הבעיה היא שיש בני נוער שלא יודעים למי לפנות.

אברהם אייזן: יועץ יוכל לפתור חלק מהבעיות שיש לבני נוער, ולהוות אוזן קשבת.

אברהם אייזן: דבר נוסף, קרוב ל21- אלף כרטיסים חולקו בבתי ספר ועצרות, ואני מקווה שיחולקו עוד כרטיסים כאלה.

אברהם אייזן: המשמעות שלהם היא שיש לכם למי לפנות, יש ארגוני סיוע, יש מועצת תלמידים שמעוניינת לסייע לכם, וישנה מערכת שגם מתייחסים אליה וגם מתייחסים אל התלמידים.

יהודית נאות: כל שנה, ראשי רשויות שולחים ברכת שנה טובה לתלמידים.

יהודית נאות: תכריחו אותם להכניס את מספרי הטלפון האלה בתוך ברכת השנה הטובה.

זבולון אורלב: בסוף השבוע פורסם מה אירע לתלמידי תיכון אופק מהגליל המערבי, בעיניי מעשה הנבלה, של הזמנת חשפניות לביקור בפולין.

זבולון אורלב: אני חושב שזה סיפור מאוד עצוב.

זבולון אורלב: אני שואל, האם יש מקום שמועצת תלמידים תקיים דיון בתוכה, תפיק לקחים, תסיק מסקנות, או שזו רק בעיה שלה המחנכים.

יעל ארמוני: זו לא בעיה רק של המחנכים.

יעל ארמוני: אני רוצה לומר כמה דברים.

יעל ארמוני: ראשית, הנושא של גישור בין התלמידים ממגזרים שונים, חילוניים, ערבים, מזרח, מערב, עולים, ותיקים, וכו', זה דבר שקיים אצלנו שנים על גבי שנים.

יעל ארמוני: כבר שש-שבע שנים אני חושבת שכל מועצות התלמידים והנוער בארץ מקיימות מפגשים קבועים של בני נוער ממגזר מסויים עם בני נוער ממגזר אחר, בלי שום קשר לעובדה שמועצת הנוער מייצגת את רוב המגזרים הללו.

יעל ארמוני: המפגשים האלה קיימים הרבה זמן.

יעל ארמוני: ישנם אוהלי הסובלנות.

יעל ארמוני: במחוז דרום ישנו אוהל סובלנות, וזה דבר שמתקיים גם בכל הרשויות.

יעל ארמוני: אני יודעת שזה קיים גם בכל שאר המחוזות.

סילבן שלום: למה שלא תעשו חודש הסובלנות?

יעל ארמוני: כי אצלנו התהליך הוא במשך שנה שלמה, וחודש לא מספיק.

סילבן שלום: אבל אם זה קורה באופן קבוע, זה לא מקבל את הפוקוס המתאים כאשר עושים את זה כמאורע אחד, בתקופת זמן אחת.

יעל ארמוני: זה אירוע בודד שעולה, וכך הוא נופל, כפי שהוא עלה.

יעל ארמוני: כך אומרים: עשינו את שלנו, היה לנו חודש, וזה מספיק.

יעל ארמוני: אנחנו רוצים להגיע לתהליך שבו נגיע להדברות וגישור, ולא חודש אחד.

סילבן שלום: אבל זה לא מתבצע בכיתות, בשיעורים.

גיא אהרון: היית נותן להקדיש חודש שלם של לימודים, כל יום שעה מסויימת, חמש דקות בבוקר?

גיא אהרון: לא כל מורה תסכים להקדיש לכך זמן מהשיעור שלה שנמשך 45 דקות.

גיא אהרון: אמנם אנחנו נכנסים כאן לתמונה כגוף שיכול לדאוג שההוראות ייושמו.

סילבן שלום: תמיד אפשר למצוא סיבות למה לא לעשות.

יעל ארמוני: אבל אנחנו כן עושים.

סילבן שלום: צריך שיידעו שהנושא מתמקד בזמן מסויים, וזה תופס הרבה יותר תאוצה.

יעל ארמוני: שאלת אותי לגבי הבעיות, ואני רוצה להגיב בקשר לזה.

יעל ארמוני: יש עכשיו בעיה במערכת החינוך, שאני חושבת שכולנו מודעים לה, שהיא הישגית נורא.

יעל ארמוני: הכל זה ציונים.

יעל ארמוני: ישנם בתי ספר בודדים קהילתיים, ששמים דגש על הנושא של מעורבות חברתית, שזה דבר שאנחנו שמים עליו דגש, גם במינהל חברה ונוער שמים עליו דגש מאוד גדול.

יעל ארמוני: זה לא משנה כמה נרצה לעסוק בנושא של סובלנות במסגרת בתי הספר, אבל הסיכוי שייתנו לנו לעשות הוא קטן, במיוחד בבתי הספר התיכוניים, שהם כל כך הישגיים ורצים לקראת שיעורי הבגרות.

יעל ארמוני: אצלנו שיעורי החינוך מתבזבזים, כי המורה חייבת להשלים חומר.

יעל ארמוני: זה קורה ואנחנו מתנגדים לזה מאוד.

יעל ארמוני: יש לנו שתי הצעות שדיברנו עליהן עם שר החינוך.

יעל ארמוני: ראשית, לגבי תלמידים שמעורבים חברתית, ישנם בתי ספר עם ציונים גבוהים בבחינות הבגרות שמקבלים בונוס כספי.

יעל ארמוני: אנחנו רוצים שבתי ספר עם מעורבות חברתית יקבלו את הכסף.

יהודית נאות: זה רעיון כביר.

יעל ארמוני: זאת היתה הצעה אחת.

יעל ארמוני: דבר שני, נושא חילופי השלטון שדיברנו עליו.

יעל ארמוני: אצלנו התחלנו את האקט הרציני של חילופי השלטון רק בשנה שעברה.

יעל ארמוני: השנה אנחנו עושים את זה קצת שונה.

יעל ארמוני: יושב ראש מועצת נוער רשותית יישב עם ראש העיר חודש לפני המועד על סדר היום באותו יום, ומתוך זה ייבחרו היועצים לראש העיר.

יעל ארמוני: אצלי ברשות אני מוזמנת לכל ישיבת מליאה של הרשות להביע את דעתי.

יעל ארמוני: דבר שני, לא רק שהם שומעים את דעתי, אלא שהם הכניסו אותי לישיבות שהם אומרים שהן למבוגרים בלבד.

יעל ארמוני: הם הכניסו אותי ואת יושבת ראש מועצת הנוער הרשותית.

יעל ארמוני: ברשות שלי אני מקבלת יחס כזה, בגלל שגרמנו לכך שיבינו שבני נוער לא רוצים רק מסיבות, אלא רוצים מעבר לזה, לתרום לקהילה, להפעיל את הנוער לתרום למען הקהילה.

יעל ארמוני: דיברתם על אמנות.

יעל ארמוני: יש לנו אמנה עם הכנסת, ויש לנו אמנה עם מרכז השלטון המקומי, כשאני מדברת על מועצת נוער רשותית בכל עיר.

יעל ארמוני: יש לנו את אמנת מועצות התלמידים והנוער שמדברת על אחריות, ייחודיות, כבוד הדדי ומעורבות.

יעל ארמוני: התשתית שלנו היא אמנות והסכמה.

יעל ארמוני: מעבר לאמנה יש לנו את תקנון העל שהוא תקנון גג של כל מועצות התלמידים והנוער בארץ.

יעל ארמוני: כל המועצות חייבות לפעול לפי התקנון הזה.

יעל ארמוני: אנחנו כן לוקחים על עצמנו אחריות, ואנחנו כן אומרים לעצמנו שיש לנו חובות מסויימות לעצמנו ולחברה.

יעל ארמוני: דיברת על כך שלפעמים אין גישה אלינו.

יעל ארמוני: בשנים האחרונות פיתחנו גם את אתר הטלמסר שלנו.

יעל ארמוני: אגב, פעם בשבוע אני שומעת את כל ההודעות שיש, למרות שהן לא רבות, וחבל.

יעל ארמוני: מעבר לזה יש לנו את אתר האינטרנט שלנו, ויש לנו דואר אלקטרוני באינטרנט.

יעל ארמוני: יש לנו כתובת למכתבים.

יעל ארמוני: יש כל כך הרבה דרכים לגשת אלינו, אפילו דרך ההיררכיה.

יעל ארמוני: אם אני ניגשת כתלמידה לנציג מועצת תלמידים בבית ספרי כשיש בעיה, אז הוא יעביר את זה למועצה הרשותית ואז למחוזית, עד שהבעיה תיפתר, ואם לא, היא תגיע לארצית, ואנחנו ננסה לפתור את זה ברמה הארצית.

יעל ארמוני: דיברתם על הנושא של עבודה עם בני נוער עולים חדשים.

יעל ארמוני: אנחנו פתחנו במבצע שעכשיו הוא נמשך לא כמבצע אלא כדרך חיים, שנקרא חבר עוזר לחבר.

יעל ארמוני: בני נוער שמצטיינים בלימודים עזרו לחברים שלהם באותו בית ספר.

יעל ארמוני: זה התחיל לפני שלוש שנים.

יעל ארמוני: עוד דבר אחד הוא מעורבות התלמידים.

יעל ארמוני: חה"כ נודלמן דיבר על כך שאנחנו לא צריכים להיות מעורבים יותר מדיי בבחינות הבגרות.

יעל ארמוני: אני יודעת שזה קצת מוזר שאנחנו אומרים את מה שאנחנו רוצים, אבל אנחנו יודעים לעמוד על שלנו, ואנחנו יודעים הכי טוב מה טוב בשבילנו.

יעל ארמוני: אנחנו רוצים שבישיבות האלה בנושא הבגרויות יישבו נציגי האוניברסיטאות, נציגי משרד החינוך, ואנשים שקשורים לנושא, ולא רק אנחנו.

רחלי בן יעקב: אנחנו רוצים להגיד פה הרבה דברים שלא רק קשורים למועצת התלמידים והנוער, כי אנחנו מייצגים את כל הנוער בישראל.

רחלי בן יעקב: כפי שצרכן יודע הכי טוב מה טוב בשבילו, כך אנחנו הנוער יודעים הכי טוב מה טוב בשבילנו.

רחלי בן יעקב: חה"כ בשארה שאל למה צריך את החוק.

רחלי בן יעקב: כל דבר, כדי לעבוד איתו עד הסוף, צריך קרקע יציבה, וזה החוק.

רחלי בן יעקב: אנחנו לא רק באים בנושא בגרויות, אלא כל דבר שקשור בנו, אנחנו רוצים להגיב עליו עד הסוף.

רחלי בן יעקב: המוטו שלנו הוא לפעול בכל מה שקשור לנוער במדינה.

יהודית נאות: לפעמים יש מישהו שבא ממבט אחר ומסביר לך שלא הכל הוא מנקודת מבט אחת חד סטרית.

רחלי בן יעקב: אנחנו באמת מוכנים לשמוע.

רחלי בן יעקב: אנחנו רוצים מאוד את השיתוף עם המבוגרים.

רחלי בן יעקב: הכי טוב והכי אידיאלי הוא שכל אחד יציג נקודת מבט משלו, וביחד נגיע למה שהכי טוב בשביל כולם.

רחלי בן יעקב: אני חושבת שחבל שלוקחים בחשבון את דעתו של הנוער רק בסוף התהליך, אם זה בבגרויות ואם זה בכל דבר שקשור בשכונה, בעירייה, ובבית הספר.

רחלי בן יעקב: לנוער תמיד יש מה להגיד, ולא רק באופן סופי של הצבעה, אלא בכל התהליך.

נועם לייבמן: אני חושב שחודש הסובלנות זה גימיק.

נועם לייבמן: אחת הבעיות של גימיקים היא שהם נשארים גימיקים.

נועם לייבמן: תהליך אמיתי יכול לקחת חמש או עשר שנים, ולא חודש פה וחודש שם, ואפילו שנה בסימן משהו.

נועם לייבמן: אם זה תהליך, לדעתי הוא יעבוד.

ניב אסף: ראשית, אם אתה שם לב בשולחן הזה, מבחינת חוק היסוד, רואים פה עד כמה בני הנוער מעורבים בתהליך הזה.

ניב אסף: אנחנו רוצים דבר ראשון, וזו צריכה להיות המטרה של כל חברי הבית הזה, שבני הנוער יתקרבו לתהליך החקיקה ויהיו יותר ויותר מעורבים.

ניב אסף: אנחנו מאמינים בתהליך, גם חוק היסוד הוא תהליך.

ניב אסף: זה תהליך שהתחיל, והאמצע שלו אם לא תחילתו הם בחקיקה.

ניב אסף: רוב העשייה שלנו היא בשטח, על ידינו ועל ידי אנשי החינוך.

ניב אסף: בגלל זה העבודה על חוק היסוד היא משותפת של מבוגרים ונוער ביחד.

ניב אסף: למרות שבני הנוער הם אלה שהביאו את הצעת החקיקה הזאת, והם אלה שניסחו אותה.

ניב אסף: אחד הדברים שעברו כחוט השני במה שדיברתם, הוא עניין השיוויון והחינוך לשיוויון.

ניב אסף: אחד הדברים שבשלם אני נהנה לבוא למועצה הארצית, הוא המגוון הרחב של התרבויות והאנשים שיש במועצה הארצית.

ניב אסף: אנחנו דנים במגוון מאוד רחב של נושאים, על בסיס ההסכמה הרחבה.

ניב אסף: בני הנוער השכילו לעשות דבר שהמבוגרים עוד לא הצליחו, והוא להגיע גם לרמה של חקיקה.

ניב אסף: אמנם קפצנו גבוה לחקיקת יסוד, אבל הגענו לבסיס של הסכמה רחבה, של רצונות וצרכי הנוער ברמה של חקיקת יסוד שבעתיד תהווה את חוקת מדינת ישראל.

ניב אסף: המטרה שלנו בתוך חוק היסוד הזה, היא שהמדינה תגדיר איך היא רואה את עתיד הצעירים ואת עתיד הנוער בתוכו, ברוח מדינת ישראל.

ניב אסף: אם אנחנו מתחילים ממגילת העצמאות, היא קבעה שבני הנוער הם אלה שצריכים לבנות את מדינת ישראל, והם גם אלה שבנו אותה בסופו של דבר, את הבסיס הזה חוק היסוד בא לחזק.

ניב אסף: זו הלבנה הבסיסית ביותר של מדינת ישראל על כל מגזריה.

ניב אסף: נכון שהחוק פורס משנה מאוד רחבה של חוקים, כי הוא חוק יסוד, וזאת ההבנה שלו.

ניב אסף: הוא בא לגעת בכל אחת ואחת מאותן מטרות או מאותם צרכים שיש לנוער, והוא מפרט את מה שבני הנוער חשבו לנכון.

ניב אסף: נכון שאולי זה מוזר שבני הנוער חשבו שהתרבות כן חשובה להם, ושכן הגיע הזמן שהנוער ימצא לעצמו תרבות ישראלית, ושכן חשובים לנוער שירותי הבריאות.

ניב אסף: יש ילדים ובני נוער בבתי חולים, ואתם יודעים יותר טוב ממני איך הם חיים שם.

ניב אסף: בבתי מעצר ישנן עצירות קטינות עם אסירות מבוגרות.

ניב אסף: את כל הדברים האלה בני הנוער רואים ושומעים, ומעלים על סדר היום הציבורי, ברמה של חקיקת יסוד.

ניב אסף: פה שלוחה היד אליכם חברי הכנסת, לבוא ולהיות שותפים בתהליך הזה.

ניב אסף: זה תהליך שהתחיל אצלנו, בני הנוער, והיום הוא עובר בכל הארץ.

ניב אסף: החוברת הזאת היא בסיס יותר פרסומי, וזה עובר בכל בתי הספר היום, ברמת הפעלות והסברים.

ניב אסף: זה עובר בועידות מחוזיות, כשכל ועידה מחוזית מכילה בין 300 ל400- בני נוער.

ניב אסף: זה יגיע לועידה הארצית במאי 2000 שבה מגיעים כאלף בני נוער.

ניב אסף: כל זה הוא תהליך.

ניב אסף: כל הדברים האלה הם ברמת חקיקת יסוד, והם הצבת יעדים, כי זהו חוק היסוד של מדינת ישראל.

ניב אסף: קודם חה"כ ריבלין הזכיר שיש הרבה חוקי יסוד שעולים היום לכנסת.

ניב אסף: אנחנו מציעים פה חוק מהפכני, שבעולם הוא לא קיים בשום קנה מידה מבחינת חוק יסוד זכויות הצעירים, וגם ברוב מדינות העולם הוא לא קיים כחקיקה רגילה.

יהודית אייזנר: אני מברכת את יושב ראש ועדת החינוך.

יהודית אייזנר: רואים שהוא היה מנכ"ל משרד החינוך בגישה ובידע.

יהודית אייזנר: אני רוצה לומר לכם שאני יושבת פה ונהנית לשמוע אתכם, פשוט נהנית.

יהודית אייזנר: באמת כל הכבוד, וכל הכבוד למורים שהובילו אתכם לכאן, כיוון שמאחורי התלמידים עומדים המורים שהובילו ופיתחו ונתנו לכם את התנופה והאפשרות.

יהודית אייזנר: נכון שלא כולם, אבל זה לא כולם מכיוון שזה לא התפתח ולא הגיע לרמה של בתי הספר שמהם אתם הגעתם.

יהודית אייזנר: אני מקווה מאוד שהרמה הזאת של כר הפעולה של מועצת התלמידים תגיע לכל בתי הספר, כיוון שבעצם מועצת תלמידים פעילה היא הרבה יותר מכל שיעור אזרחות, כיוון שזו אזרחות מעשית, וזה גשר לחיים.

יהודית אייזנר: אני מברכת אתכם.

זבולון אורלב: אני אקרא את החלטות הוועדה: 1.

זבולון אורלב: ועדת החינוך והתרבות מקדמת בברכה את מועצת התלמידים והנוער הארצית ואת מועצות התלמידים הבית-ספריות, המקומיות והמחוזיות, ורואה בחיוב רב את פעולותיהן לקידום התלמידים והחינוך.

זבולון אורלב: הוועדה דורשת ממשרד החינוך שיראה במועצת תלמידים מרכיב הכרחי בתהליך החינוכי ובקבלת ההחלטות החינוכיות העקרוניות ועיצוב המדיניות החינוכית, הן ברמת המשרד והן ברמת בית הספר.

זבולון אורלב: 2.

זבולון אורלב: הוועדה ממליצה למשרד החינוך להעניק תגמול למוסדות חינוך בעלי הישגים חינוכיים-חברתיים המקימים פעילות חברתית וקהילתית של בית הספר ומועצת התלמידים, במקביל לתגמול הניתן לבתי ספר בעלי הישגים לימודיים.

זבולון אורלב: 3.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת למנהלים ולמחנכים לאפשר למועצות התלמידים לפעול במסגרת המקובלת של אמנת מועצות התלמידים ולקיים בחירות דמוקרטיות לבחירת המועצות, בכל מוסדות החינוך ובכל המגזרים, שתעשינה עד לתאריך מוגדר ומחייב בראשית שנת הלימודים.

זבולון אורלב: 4.

זבולון אורלב: הוועדה קוראת למועצות התלמידים להגביר את פעולותיהן לצמצום פערים חברתיים, לצמצום האלימות וצריכת הסמים, להדברות בין כל חלקי העם ואזרחי המדינה, למעורבות קהילתית ולהיות חלוצים בהחלצות למשימות לאומיות.

זבולון אורלב: 5.

זבולון אורלב: הוועדה תקיים דיון ותשקול קידום הצעת חוק צעירים ונוער שיגדיר את זכויות וחובות התלמידים במוסדות החינוך ובכל הקשור לאורח חייהם, בשיתוף עם מועצת התלמידים הארצית.

זבולון אורלב: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.