ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 247, 2002-11-20 09:30

צבי הנדל: אני פותח את הישיבה.

צבי הנדל: הנושא שאנו דנים בו היום הוא רגיש, בעיניי שני הדברים המרכזיים שעוד נשארו לנו בציונות והם עמודי התווך הם העלייה וההתיישבות.

צבי הנדל: אני מניח שאין חילוקי דעות בחדר הזה, גם לא בין אלה שהעלו את הדרישה לקיום הישיבה וגם לא בין אנשי משרד הפנים, לגבי הרצון שמדינת ישראל תהיה מדינת העם היהודי, מדינה חזקה.

צבי הנדל: על המטרה אין חילוקי דעות, לעתים יש ויכוחים על הדרך ואת זה נשתדל למצות.

צבי הנדל: הנושא שהועלה על-ידי חבר הכנסת אביגדור ליברמן וחבר הכנסת יורי שטרן הוא התנהלות מינהל האוכלוסין, מתן רשיונות, בעיות שנגרמות לגבי אנשים שלא מקבלים וזכאים, ומיד נשמע את הפרטים.

צבי הנדל: קיבלתי ניתוח על המצב הדמוגרפי של העם היהודי בארץ ובתפוצות, וממנו ראוי שכולנו נבין מה המשמעות של העלייה כעמוד תווך מרכזי בציונות עדיין מאוד רלוונטי.

צבי הנדל: אני קורא כאן שמאז קום המדינה שיעור גידול האוכלוסייה בישראל הוא פי 8, גידול שנתי ממוצע של 4%, והיחס בין יהודים ללא יהודים בישראל נשאר כמו שהיה ב-1948 - תקשיבו טוב כל אלה שמהלכים עלינו אימים בעניין הדמוגרפי - אז היהודים היו 81% והערבים 19%, וגם היום זה כך.

צבי הנדל: מובן שזה לא היה קורה אלמלא העלייה המבורכת ברבות השנים, ודאי בעשור האחרון.

צבי הנדל: אני גם קורא על מצב ההתבוללות בעולם, שאנחנו מאבדים בסביבות 55% שמפסיקים להיות יהודים בגלל ההתבוללות.

צבי הנדל: זה הנושא המרכזי שבגינו כולם מפחדים, בגללו מקפיד משרד הפנים שלא יהיו גלישות ו"התפלחויות".

צבי הנדל: אנחנו מדברים על סדר גודל של קרוב ל-300 אלף לא יהודים.

צבי הנדל: נזרקים לחלל האוויר מספרים שונים ומשונים, זה מספר בדוק.

צבי הנדל: זה נושק ל-300 אלף מלמטה, וזה הרבה.

צבי הנדל: חשוב מאוד לדעת שבתוך ה-300 אלף לא יהודים שעלו לארץ בעשור האחרון, למעלה מ-80% - ואני זהיר, לדעתי אפילו למעלה מ-90% - הם כאלה שאו שהיו משוכנעים שהם יהודים ורק בארץ התברר להם שזה לא כך, כי האבא היה יהודי ובחוץ לארץ הולכים לפי האב, או כאלה שנשואים ליהודי, או שיש להם רצון להיות יהודים, יש להם זיקה לישראל.

צבי הנדל: יש אחוז נמוך, מקסימום 20% מכלל הלא יהודים, לא מכלל העלייה - אני טוען שזה בין 10% ל-20% - שלא רק שהם לא יהודים אלא יש בתוכם גם שונאי ישראל.

צבי הנדל: אתמול בתוכנית "פוליטיקה" היה לא יהודי שנשוי ליהודייה - שאין חילוקי דעות שזוג כזה צריך לעלות לישראל, כי הילדים יהודים ואנחנו נקרב אותם וזו בדיוק העלייה שאותה אני רוצה - והוא אחד מראשי הארגונים האנטי יהודיים שיש בישראל.

צבי הנדל: חייבים לטפל בשונאי ישראל, כי למרות שהם קטנים הם צועקים ועושים הרבה רעש, והם גורמים נזק לעלייה המבורכת, אחת העליות היותר מבורכת שהיו לנו בעשור האחרון.

צבי הנדל: אבל אסור לנו להיכנס לנישה הזאת, שהם היו רוצים שניכנס, שנתכתש עם כל העלייה או נשליך על האחרים שאנחנו מקבלים אותם באהבה עצומה והלוואי וירבו כמותם, עם כל הצרות ועם האחוז הזה שמביא לנו חוק השבות.

צבי הנדל: יש גם שקרנים שמנצלים את חוק השבות ומזייפים וחודרים לארץ.

צבי הנדל: הכל נכון, אך צריך לקחת את זה בפרופורציה הנכונה, וככל שנחבק חיבוק יותר גדול את הרוב הגדול הלא יהודי שמזדהה ומרגיש כמו העם היהודי, כך נבודד את האחוז הקטן שעושה הרבה רעש, ואולי גם ניפטר ממנו, עליו אין חילוקי דעות שהוא לא מועיל.

צבי הנדל: אני רוצה שנשמור על פרופורציות.

צבי הנדל: הדבר האחרון שאני רוצה שייצא מהחדר הזה, או בכלל מהמדינה הזאת או מהממשלה הזאת - אני מבין שגם חבריי חושבים כך - שמישהו בחוץ לארץ יחשוב שהדעה המרכזית במדינת ישראל לא רוצה עלייה.

צבי הנדל: צריך להקפיד, צריך להיזהר, אבל אנחנו חפצים בעלייה בכל מאודנו.

צבי הנדל: על הרקע הזה ובזהירות הרצויה אני אבקש משני המציעים להציג את הבעיה.

צבי הנדל: אחר כך נשמע את אנשי משרד הפנים ואחרים.

אביגדור ליברמן: חשוב מאוד לציין בתחילת הדיון, שכאשר פנינו ליושב ראש הוועדה לקיים את הדיון עוד לא היה הנושא של הבחירות המוקדמות ולא "פוליטיקה" של אתמול.

אביגדור ליברמן: אני מאוד מפחד שגם בגלל ההקשר הנוכחי הדברים יצאו מהפרופורציות ומהתלם שרצינו, אנחנו באמת מבקשים לבחון כמה בעיות לגופו של עניין, לראות איך פותרים אותן ובהחלט לא להשתמש במקרים האלה לצורך תעמולת בחירות.

אביגדור ליברמן: אני מנצל את הבמה לקרוא לשר הפנים לא לנצל את מצוקת האנשים ככלי תעמולה.

אביגדור ליברמן: אני לא זוכר שמשרד הפנים או שר הפנים דיבר על בעיות של עולים, יהודים, לא יהודים, לפני חודשיים.

אביגדור ליברמן: כל הנושא הזה עלה רק אחרי שהודיעו על הבחירות המוקדמות, אני מבקש לא להשתמש בנורמה הזאת שמנצלים את בעיות המדינה כדי להעמיק את הפערים, להעמיק את הקרע, רק כדי להרוויח עוד מנדט או אחוז ברייטינג.

אביגדור ליברמן: ראינו לצערי שגם מה שהכתיב לאחרונה את כל המהלכים הפוליטיים במדינת ישראל, אלו בעיות פנימיות בתוך הפריימריס במפלגת העבודה ובעיות בפריימריס בתוך הליכוד, ועכשיו בעיות בתוך ש"ס בין רבנים גדולים, אני לא רוצה להיכנס בין הרב כדורי לרב עובדיה יוסף.

אביגדור ליברמן: אבל לא יכול להיות שהנושא הזה יהפוך פעם נוספת עם פרוץ הבחירות לניסיון לנגח אחד את השני.

אביגדור ליברמן: אנשים מאמינים יודעים שמאז תחילת ההיסטוריה היו אנשים שקשרו את גורלם עם העם היהודי.

אביגדור ליברמן: גם רות המואבייה לא בדיוק היתה יהודיה.

אביגדור ליברמן: לכן אני מבקש שנתייחס ברמה אנושית לכל מקרה ומקרה.

אביגדור ליברמן: בדרך כלל אנחנו מוצפים בפניות בלשכתי ובמפלגתנו, דוד גודובסקי מקבל את כל הפניות, אנחנו מאוד בררנים בבעיות שאנחנו מטפלים בהן.

אביגדור ליברמן: אני לא רוצה לתקוף בהכללה את המוסדות של מדינת ישראל.

צבי הנדל: תגיד שיש הרבה מקרים שמשרד הפנים צודק.

אביגדור ליברמן: יש הרבה מקרים שאנחנו לא נוגעים בהם, אבל אותם מקרים שהאנשים שלי בדקו ואמרו שמגיעים לידי אבסורד, אין ברירה, אנחנו רוצים לטפל.

אביגדור ליברמן: לפעמים משרד הפנים ממציא מדינה חדשה, אני רואה תעודת לידה שהנפיק משרד הפנים, כתוב בה: "ארץ הלידה - יהודה ושומרון".

אביגדור ליברמן: לי לא ידוע על מדינה שנקראת יהודה ושומרון.

יורי שטרן: כשדרוזים ברמת הגולן מבקשים אזרחות ישראלית, משרד הפנים מבקש מהם להביא אישור משגרירות סוריה לביטול האזרחות הסורית.

אליהו ישי: אם זה יהיה דיון פוליטי, על-ידי חה"כ ליברמן שהוא לא רוצה שזה יהיה כך, אני לא במשחק הזה.

אליהו ישי: אם הדיון הוא ענייני שהוזמן לפני מערכת הבחירות ולא כפי שנאמר שאנחנו מדברים על זה רק בתקופת הבחירות - אני שנים מתריע על הבעיה הזאת - אני אתייחס לכל הדברים ואענה בשמחה.

אליהו ישי: אבל אם זה יהפוך להיות פוליטי ותעמולת בחירות, אני פשוט לא אהיה במשחק הזה.

צבי הנדל: ההערה נרשמה והתקבלה.

אביגדור ליברמן: אני לא יודע אם אני רוצה לפרט פה כל מקרה ומקרה.

אליהו ישי: דיברת למשל על תעודת עולה.

אליהו ישי: יש חוק במדינת ישראל, תשנה את החוק.

אביגדור ליברמן: לא דיברתי על תעודת עולה אלא על תעודת לידה.

אביגדור ליברמן: לא יכולה להיות ארץ לידה יהודה ושומרון.

אליהו ישי: פועלים פה על פי חוק והפקיד התייחס לזה.

אליהו ישי: בוא תשנה את החוק.

אליהו ישי: אתה חבר כנסת הרבה שנים, היית גם שר.

אליהו ישי: תשנה את החוק, אי אפשר לתקוף בשלהי הקדנציה דבר שהוא בחוק.

צבי הנדל: אני מציע שכל אחד ירשום את ההערות ואף אחד לא יתערב באמצע, ואז כמעט הכל יהיה בסדר.

אביגדור ליברמן: אנחנו הבאנו לשולחן של הוועדה חמישה מקרים, אני לא אזכיר את השמות.

אביגדור ליברמן: יש פה מקרה של חייל קרבי, הוא לא מקבל אזרחות ישראלית עקב דרישה שהוא יוותר על אזרחות זרה.

אביגדור ליברמן: באותה מדינה שהוא בא ממנה, אוקראינה, אי אפשר לבטל בטלפון אזרחות זרה, הוא צריך לנסוע לאוקראינה כדי לוותר על האזרחות שלו ולחזור לכאן.

אביגדור ליברמן: אני חושב שהיתה הנחיה בממשלה הזאת שכל חייל בצבא הגנה לישראל באופן אוטומטי מקבל אזרחות, וגם ההורים שלו זכאים לאזרחות.

אביגדור ליברמן: זה סיפור שנמשך כמה שנים; כל התיקים וכל המסמכים נמצאים פה, ואנחנו נשמח להעביר העתק של כל תיק ותיק עם כל הפניות וכל הדרישות וכל הבקשות.

אביגדור ליברמן: יש מספר מדינות בחבר העמים שבהן ביטול האזרחות הוא לא דבר אוטומטי, הוא כרוך בנסיעה לשם עם פרוצדורה מאוד לא נעימה, ואנשים נפשית לא מוכנים לזה ולא ייסעו לשם ויעברו את כל הוויה דולורוזה על מנת לוותר על האזרחות.

אביגדור ליברמן: זה דבר שהןא בסיסי, מינימלי, לא יכול שחייל לא יקבל אזרחות ישראלית על בסיס זה שהוא לא יכול לנסוע לארץ מוצאו ולוותר על האזרחות השנייה.

אביגדור ליברמן: גם לחלק מבעלי המשרות הכי גבוהות במדינת ישראל - אני זוכר זאת גם כמנכ"ל משרד ראש הממשלה - יש אזרחות כפולה ומשולשת, וזה לא מנע מהם לקבל אזרחות ישראלית.

אביגדור ליברמן: יש כמה מאות מקרים כאלה בין בעלי הפקידות הבכירה, ואני לא יודע למה חייל קרבי לא יכול לקבל אזרחות.

אביגדור ליברמן: המקרה השני הוא של אדם שהתחתן בשנת 1994 עם אזרחית ישראלית, היום אנחנו ב-2002 וכל הזמן בודקים אם אלו נישואים פיקטיביים.

אביגדור ליברמן: מ-94 עד היום כבר נולדו להם ילדים וכבר עברו שמונה שנים, אני חושב שזה מספיק זמן לבחון האם אלו נישואים פיקטיביים או לא.

אביגדור ליברמן: לא יכול להיות שבמשך שמונה שנים משרד הפנים עדיין לא החליט אם הוא זכאי לאזרחות.

צבי הנדל: הוא זכאי, הוא זכאי, הוא זכאי...

אביגדור ליברמן: המקרה האחרון שאני רוצה להבליט הוא מאוד אנושי.

אביגדור ליברמן: באה לכאן אישה, התחתנה עם יהודי ישראלי לכל דבר ועניין, נולד להם ילד, הילד היה בן חמש כשהיא נסעה חזרה למינסק כי אביה חלה והיא נסעה לטפל בו.

אביגדור ליברמן: היא מנסה לחזור, לא נותנים לה אפשרות לחזור לכאן, הילד שנולד בארץ דובר רק עברית, לא מסוגל להתקבל לבית ספר שם והוא לא הולך לבית ספר כאן.

אביגדור ליברמן: היא תקועה כבר יותר משנה במינסק בלי יכולת לחזור.

אביגדור ליברמן: גב' סימה פישר, אתה עושה כאילו הדברים האלה לא הובאו.

אביגדור ליברמן: אני חייב לציין שלפני כשלושה חודשים, כדי לא להגיע לוועדה, דוד גודובסקי טיפל בזה ברמה הרגילה מול משרד הפנים, אחר כך לקחתי את כל המקרים, ישבתי עם מנכ"ל משרד הפנים, והעברתי לו את כל התיקים אחד אחרי השני.

אביגדור ליברמן: אחרי שעברו שלושה חודשים מהמפגש שלי עם מנכ"ל משרד הפנים ולא קיבלנו שום תשובה ושום פתרון, נאלצתי להגיע לוועדה.

אביגדור ליברמן: אני באמת חושב שפה מדובר בדיני נפשות.

אביגדור ליברמן: לא צריך להגיע עם בעיות מן הסוג הזה לכאן לוועדה.

אביגדור ליברמן: אבל אי אפשר להגיע לאבסורד שאישה עם ילד נוסעת לטפל באבא שלה ולא יכולה לחזור ובינתיים הילד, שהוא צבר ונולד במדינת ישראל, לא הולך לבית ספר.

אלכסנדר פבודינסקי: הילד שם?

אביגדור ליברמן: הילד שם במינסק עם אמא שלו.

אביגדור ליברמן: אני בכוונה לא נותן פה שמות משפחה, אני לא מפרט את המקרים האחרים, אבל אני מציע שתקבלו כל מקרה עם השמות מיד אחרי סיום הישיבה.

יורי שטרן: אני רוצה להתחיל ממשפט אחד שאתה אמרת, אדוני היו"ר, שאתה בטוח שברוב המקרים אנשי משרד הפנים צודקים.

צבי הנדל: אמרתי שכוונתם טהורה.

יורי שטרן: אולי.

יורי שטרן: תתאר לעצמך את בית החולים שבו המנכ"ל אומר לך "ברוב המקרים אנחנו עוזרים לחולים, לפעמים הם מתים אצלנו בטעות אבל ב-90% מהמקרים זה בסדר".

אליהו ישי: להבדיל.

יורי שטרן: לא להבדיל, בהרבה מאוד מקרים שאנחנו מטפלים בהם מדובר על הרס של חיי אדם, הרס של משפחות, הרס של חברויות לפעמים ותיקות מאוד בנות הרבה מאוד שנים.

יורי שטרן: באף אחד מהמקרים שאני יודע עליהם לא התנצלו, לא פיצו, לא הסיקו מסקנות, ובחודשים האחרונים הדבר נעשה הרבה יותר רע מאשר קודם.

יורי שטרן: אני אצביע על שתיים-שלוש סוגיות, אחת בעניין הכניסה לישראל.

יורי שטרן: בצורה שרירותית ביותר, ליד רבבות העובדים הלא חוקיים שנכנסים למדינת ישראל מכל מיני מדינות, באופן שיטתי מדי שבוע, אם לא מדי יום, נזרקים משדה התעופה בן-גוריון אנשים תמימים, לפעמים מבוגרים, לפעמים כאלה שהם זכאי חוק השבות.

יורי שטרן: יש למשל מקרה של אישה שבעלה יהודי, היא ובעלה זכאי חוק השבות, אז זורקים אותם ומסבירים "את בלונדינית".

יורי שטרן: אני התערבתי במקרה אחד שלא נתנו לילד בן 18 לבוא לבקר את אמו, דיברתי עם גב' רות קלדרון והיא אמרה "בשום פנים ואופן".

יורי שטרן: אמרתי לאמא של אותו ילד: "אני שולח לך כתב מעריב".

יורי שטרן: כשכתב מעריב התקשר למשרד הפנים לבקש אישור כניסה לחדר המעוכבים בשדה התעופה, תוך רבע שעה נתנו לילד להיכנס, ואחר כך אישר משרד הפנים שרצו לזרוק אותו בטעות.

יורי שטרן: מישהו התנצל?

יורי שטרן: מישהו שילם פיצוי על זה?

יורי שטרן: יש בכלל מערכת של תיקון טעויות ופיצוי, כי לפעמים זה נזק כספי גרידא - ביטלו כרטיס, ביטלו טיסה, במקרה אחר הזמינו חדרים במלון.

צבי הנדל: אתה מדבר על תיירים?

יורי שטרן: כן, תיירים.

יורי שטרן: בת או נכדה של חסיד אומות העולם שמשפחת ניצולי שואה מזמינה אותה, שהיתה יועצת של התאחדות התעשיינים של אוקראינה.

יורי שטרן: הסיפור הפך כמעט לתקרית דיפלומטית.

יורי שטרן: נכדה של חסיד אומות העולם מפולין שהשגריר שבח וייס התערב לטובתה, אבל הרוב זה כמובן מחבר העמים.

יורי שטרן: הפגיעה פה היא כפולה, זאת גם פגיעה בתדמית מדינת ישראל, ביחסי החוץ שלנו, בתיירות, אבל קודם כל זאת פגיעה באזרחים.

יורי שטרן: למה בגלל שאני באתי מברית המועצות והקרובים שלי והחברים שלי והמכרים שלי הם משם, לי אין כמעט סיכוי להזמין את מי שאני רוצה ולארח אותו כאן?

יורי שטרן: למה אני צריך להיות נפגע בגלל שאני באתי משם ולא מצרפת?

יורי שטרן: זה דבר שפוגע בזכויות האזרח של מיליון איש.

יורי שטרן: הסוגייה השנייה היא עסק שהתפתח בשנה האחרונה במיוחד.

יורי שטרן: אנשים שבאו כבני זוג של משפחה מעורבת - היא יהודיה, הוא לא יהודי.

יורי שטרן: יושב פה אדם אחד שזה הסיפור שלו, הוא משרת בצה"ל והולך למילואים, אשתו ברחה ממנו, התגרשה וחזרה לבלרוס.

יורי שטרן: בגלל זה שאשתו חזרה לבלרוס, מנסים רטרואקטיבית - הם עלו ארצה לפני תשע או עשר שנים - לבטל לו את האזרחות.

יורי שטרן: על סמך מה?

יורי שטרן: יצא מצב שהאזרח הלא יהודי של המדינה, שהחלק היהודי של המשפחה עזב אותו, פתאום חשוד בעיני משרד הפנים שהוא בא כחלק מנישואי תערובת ולא חשוב שלפעמים דווקא החלק היהודי ירד מן הארץ.

יורי שטרן: זה מחלק את האזרחים לסוג א', ב', ג' ויוצר מצב בלתי נסבל מבחינה אזרחית.

יורי שטרן: דבר אחרון, סוגייה שבה נגע חה"כ ליברמן.

יורי שטרן: אם באים בני זוג ויש ילד לא בגיר מהנישואין הקודמים של החלק הלא יהודי של המשפחה, הילד הזה הוא חסר מעמד כאשר ההורים הם אזרחים.

יורי שטרן: הילד הוא חסר מעמד ואז מגייסים אותו לצבא או לא מגייסים, וכשהוא צריך לקבל אזרחות, הוא צריך לעבור את כל הדרך ושנה-שנתיים הוא מוחזק במעמד על סף גירוש.

יורי שטרן: אני לא מבין את הכלל שההורים מקבלים מעמד אזרחי א' והילד מקבל מעמד אזרחי אחר.

יורי שטרן: זה אבסורד.

יורי שטרן: אני חושב, כבוד היושב ראש, שאנחנו כמדינה, משרד החוץ ומינהל האוכלוסין במשרד הפנים, עושים נזק עצום לא רק לעלייה, מעלייה כבר אפשר לשכוח במצבים כאלה.

יורי שטרן: אנחנו עושים נזק עצום לאופי של המדינה, למצב הפנימי, אנחנו מרחיקים חלק ניכר מהאוכלוסייה במקום לקרב אותה לעם היהודי.

יורי שטרן: לכן הדבר הזה חייב שינוי דרמטי ואחריות אישית של כל אלה שעושים טעויות.

צבי הנדל: תודה.

צבי הנדל: מכובדי השר, זכות המענה היא שלך.

אליהו ישי: אני באמת קיוויתי, כפי שאמר חה"כ ליברמן, שזה לא ייסחף לקמפיין בחירות, אבל לצערי הרב זה נגרר.

אליהו ישי: כשמדובר במפלגות, זה מתחדד יותר ויותר לקראת מערכת הבחירות, אולי גם מאבקים פנימיים של ישראל ביתנו, ישראל בעלייה ושל מפלגות אחרות על הכל הרוסי.

מרינה סולודקין: אם אתה מבטל את סל הקליטה ללא יהודים, יהיה קמפיין.

אליהו ישי: אני מאוד מצטער שזה נגרר כך.

אליהו ישי: כולם זוכרים את "ש"ס קונטרול".

אביגדור ליברמן: דווקא בין ישראל בעלייה לישראל ביתנו יש הסכמה שאנחנו לא תוקפים.

אביגדור ליברמן: אני לא יודע מה יקרה עם אהבת ישראל, אבל אצלנו אין בעיות.

אליהו ישי: אם נעמיד דברים על דיוקם, אני חושב שאתה חרד בדיוק כמוני, כפי שאמר יו"ר הוועדה, לבעיה של מאות אלפי לא יהודים שמגיעים לארץ.

אליהו ישי: תאמינו לי שאני מקבל פניות מעולים יקרים מחבר העמים - גם אמרו את זה בתקשורת, אני שומע את זה במהלך כל תקופתי בממשלה בכלל ובמשרד הפנים בפרט - ציבור גדול מאוד שבא מחבר העמים ואומר שאותם אנשים שבאוקראינה ובמקומות אחרים הם אנטישמיים, אנטי מדינת ישראל ואנטי יהודים, הם באים לארץ, מקבלים סל קליטה ונשארים פה.

אליהו ישי: הם אומרים: "בשביל מה באנו לכאן, נחזור חזרה לרוסיה".

אליהו ישי: אני מצטט אנשים שבאו מחבר העמים, חבל שהם לא הוזמנו לפה.

אליהו ישי: כשאני שומע את זה, אני חרד, ואני מאמין שאתם חרדים בדיוק כמוני.

אביגדור ליברמן: אנחנו לא מדברים על מקרים כאלה, אתה בורח מהתשובה.

מרינה סולודקין: זו השיטה, לדבר על אלה.

אליהו ישי: אני לא הפרעתי לך, חה"כ ליברמן.

אביגדור ליברמן: אני לא מפריע, אני רק מעיר לך.

אביגדור ליברמן: יש היום יותר מ-400 חיילים בצבא הגנה לישראל שאין להם אזרחות ישראלית.

אליהו ישי: אני אתייחס.

אליהו ישי: אתה רוצה להפריע לי?

אליהו ישי: בבקשה, אתה עושה מזה קמפיין בחירות.

אביגדור ליברמן: אני לא עושה קמפיין, אבל הנושא הוא אחר לגמרי ממה שאתה מדבר.

אביגדור ליברמן: לא יכול להיות של-400 חיילים אין אזרחות.

אליהו ישי: אני מבין שליו"ר הוועדה קשה להגיד ליו"ר התנועה שלו לא להפריע, אבל אני מבקש הגנה מינימלית של יושב ראש הוועדה כדי שאוכל להגיד את הדברים.

אליהו ישי: אני לא הפרעתי, שמעתי בקשב רב, אני רוצה לומר דברים שיש לי זכות לומר.

צבי הנדל: אני שומר על כבודך ועל כבודו.

צבי הנדל: תקבל את כל הזמן.

אליהו ישי: כל הניסיון להכפיש, כפי שהיה בבחירות 1996, לצערי הרב לא הביא ברכה לאף אחד.

אליהו ישי: אני לא חושב שזה נכון לעשות קמפיין בחירות על גבם של העולים, זה אסון, אנחנו במו ידינו נצמצם את העלייה חלילה כתוצאה מהוויכוחים אלה.

אליהו ישי: אני חושב שאפילו את הדיון הזה, בגלל שזה סמוך לבחירות, היה ראוי לדחות עד לאחר הבחירות או לקיים דיון על כל התיקים האלה באופן נפרד.

אליהו ישי: אבל אנחנו פה היום, אני אתייחס לחלק מהפרטים, ולעומקם של דברים יירדו פה אנשי המקצוע.

אליהו ישי: נמצא פה הרצל גדז', נמצאים פה עובדי משרד הפנים, שאותה מדיניות שהם מבצעים היא על פי חוק והם עושים את עבודתם נאמנה ולצערי הם מוכפשים יום ולילה.

אליהו ישי: כשאני שומע דוגמא של פקיד שאומר "בגלל שאת בלונדינית את לא תיכנסי לארץ", אם זה נכון, לדעתי פקיד כזה צריך ללכת הביתה היום.

אליהו ישי: אם פקיד אומר דבר כזה, בעיניי הוא צריך ללכת הביתה.

יורי שטרן: אבל התלוננתי.

אליהו ישי: אני נותן לך תשובה, מה תשובה יותר יפה מבחינתך שאותו פקיד ילך הביתה.

אליהו ישי: אם אכן זה נכון, פקיד כזה אין לו בכלל זכות לשרת את המדינה ולהיות עובד ציבור.

אליהו ישי: אבל לא זו הנקודה, לא זו הבעיה, כולנו הרי חרדים ממה שקורה והולך לקרות.

אליהו ישי: אם נציגי הפרקליטות הוציאו חומר שבשנת 2010 העלייה לארץ תהיה 94% לא יהודים, זה מפריע לכולנו, גם לך, אדוני היו"ר, גם לחה"כ ליברמן, גם לחה"כ שטרן ולכולנו.

אליהו ישי: אין שום ויכוח על החשיבות העליונה של העלייה לארץ.

אליהו ישי: במצב הדמוגרפי של מדינת ישראל אני מברך את העלייה ואני אעשה הכל כסיעה, כראש תנועה, כמפלגה, בכנסת ובממשלה למען המשך העלייה לארץ.

אליהו ישי: דיברו לא מזמן על האתיופים, אמרתי שצריך לעשות הכל להביא אותם לארץ.

אליהו ישי: אתם חושבים שיש בעיניי הבדל בין האתיופים לבין הרוסים?

אליהו ישי: כל הניסיון לבוא ולהכפיש הוא ניסיון, אולי גם מגמתי.

אליהו ישי: יחד עם זאת, בכל משרדי הממשלה עובדים פקידים ועושים את עבודתם.

אליהו ישי: פקיד יכול גם לטעות, פקיד יכול גם לעשות עבודה יותר מדוייקת.

אליהו ישי: הרצל גדז' נמצא פה, הוא יתייחס לכל השאלות שהעליתם.

אליהו ישי: אני אומר ככלל, עולה חדש שהגיע לארץ והתגייס לצבא מקבל אזרחות.

אליהו ישי: זו הנחיה ברורה שלי.

אליהו ישי: יש בעיה שאנשים עולים לארץ בצורה לא חוקית ואני מתאר לעצמי שאף אחד פה לא ייתן לזה גיבוי.

אליהו ישי: יש נתונים שיש כניסה לארץ בצורה בלתי חוקית, באשרה מזוייפת או בדרכון מזוייף, נכנסים לארץ ומשתקעים, ולימים מתגייסים לצה"ל.

אליהו ישי: הצבא צריך לעשות סדר בדברים האלה, אם הוא מגייס כל מי שרוצה להגיע לארץ או לא.

אליהו ישי: את זה צריך שהצבא והממשלה יקבעו.

אליהו ישי: יחד עם זאת, מהרגע שהאדם התגייס הוא מקבל אזרחות, הודעתי על כך וגם יצאה הודעה רשמית לתקשורת.

אליהו ישי: אפשר להתכחש להודעות האלה ולהוציא כל יום ביקורת כנגד.

אליהו ישי: אני לא אסתיר את המדיניות שלי, אני רוצה רוב יהודי במדינת ישראל, כולנו חרדים ממה שהולך לקרות פה.

אליהו ישי: אדוני היו"ר, אתה דיברת על החשש מקבוצות אנטישמיות בתוך המדינה, וזה הולך ומתרחב, הולך וגדל, וזה מסוכן.

צבי הנדל: אבל זה מיעוט שולי.

צבי הנדל: צריך כל הזמן להיזהר בדברים.

אליהו ישי: אתה מכיר את המיעוט השולי, אתה תשמע מעולים שאני נפגש איתם - -

צבי הנדל: גם אני שומע אותם.

אליהו ישי: אני מוכן להפגיש אותך עם כל מי שנפגשו אתי.

יורי שטרן: זה מיעוט שולי ביותר.

אליהו ישי: אם אנחנו רוצים לטייח דברים, אפשר להגיד מה שרוצים.

אליהו ישי: אם אנחנו רוצים לומר את האמת, תזמינו לפה את כל קבוצת העולים שמדברת על תיקון חוק השבות.

אליהו ישי: תאמין לי שאלה אנשים שלא שייכים לש"ס, חלק מצביעים לאיחוד הלאומי - ישראל ביתנו, ישראל בעלייה, ליכוד, עבודה, מרצ, שינוי, והם צועקים ואומרים לי: "אתם לא יודעים לקראת מה אנחנו הולכים".

אליהו ישי: חבל מאוד שהם לא מוזמנים לפה, תביאו אותם לפה ותשמעו אותם מול המצלמות, מה הם זועקים ומה הם אומרים.

אליהו ישי: לדבר נגד עלייה? חס וחלילה.

מרינה סולודקין: למה אתה לא הזמנת אותם?

מרינה סולודקין: כי הם לא קיימים.

אליהו ישי: אני מזמין?

אליהו ישי: אני יושב ראש ועדה?

יצחק גאגולה: חברת הכנסת סולודקין, הם קיימים, יש קבוצה שלמה.

אליהו ישי: אני מוכן לבוא שוב לוועדה הזאת בשבוע הבא, תביאו אותם לפה ותשמעו מה החרדה שלהם.

אליהו ישי: רבותיי, כל מי שמנסה באמצעות מקרים כאלה ואחרים - גם אם הם נכונים, גם אם הם מדוייקים, גם אם הם לא נכונים וגם אם הם לא מדוייקים וגם אם קרתה טעות - לחדד או ליצור או לגרום למתחים בין ותיקים לעולים ובין מפלגות, בבקשה שכל אחד יבחר בדרך שלו ובקמפיין הבחירות שלו.

אליהו ישי: אני חוזר ואומר מה שאמרתי מיום שנכנסתי למשרד ומה שאמרנו לאורך כל השנים בממשלה ובכנסת - אנחנו בעד העלייה, יש לברך על העלייה, צריך להביא את כל היהודים לארץ, אני בעד להביא את כל היהודים לארץ ישראל.

אליהו ישי: אם אנחנו חפצי חיים, אם אנחנו רוצים שיהיה פה רוב יהודי, המצב הדמוגרפי קשה מאוד וחייבים להביא לפה את כל היהודים.

אביגדור ליברמן: גם בכוח...

אליהו ישי: הלוואי שהמצב הדמוגרפי פה ישתנה.

אליהו ישי: אני מציע לכל אחד שיביא עוד ילד לאוויר העולם.

אליהו ישי: מי שהחליט להביא שניים, שיביא את השלישי; מי שהחליט להביא שלושה, יביא את הרביעי.

אליהו ישי: המצב במדינת ישראל הוא קשה, אנחנו חייבים פה רוב יהודי, והלוואי שכך יהיה.

אליהו ישי: אני מאוד מקווה שלא יעשו שימוש בעניין הזה ולא ינסו לגרור את העם הזה ואת העלייה המבורכת לסחף ולמאבקים בין מפלגות.

אליהו ישי: אם תחליטו כך, אנחנו נחזור על המשנה הסדורה שלנו ועל המדיניות שלנו.

אליהו ישי: אנחנו רוצים רוב יהודי במדינת ישראל, ורוצים שיעלו לפה יהודים ושלא ינסו לעלות לכאן לא יהודים ויקבלו סל קליטה ויקבלו פה משכנתא ויקבלו פה דיור ויקבלו דרכון.

אליהו ישי: זו סכנה לקיום הרוב היהודי במדינת ישראל.

אליהו ישי: יחד עם זאת - ואת הדברים האלה תמיד מנסים להוריד מהתקשורת - אנחנו מברכים על העלייה לארץ, אנחנו חושבים שזה אחד הדברים החשובים ביותר למען מדינת ישראל.

אליהו ישי: אביא פה מספר דוגמאות.

אביגדור ליברמן: מי זו דורה שוורץ?

אביגדור ליברמן: יש במשרד הפנים עובדת כזאת?

אביגדור ליברמן: היא כותבת מכתב שסותר את המדיניות שלך כפי שהכרזת פה.

אליהו ישי: אם יש פקיד במשרד שלי או במשרד אחר שסותר את המדיניות, הוא לא יכול לעבוד במשרד.

אליהו ישי: זה ברור.

אליהו ישי: זה יכול לקרות וזה קורה בכל משרדי הממשלה, לצערי הרב, שפקיד אומר דבר כשהוא חושב שהוא פועל על פי חוק.

אליהו ישי: שר יכול לקבוע מדיניות, שר לא יכול לקבוע לפעול בניגוד לחוק, יש חוקים שצריך לפעול על פיהם.

אליהו ישי: אם יש למישהו בעיה עם החוק, הוא יכול לבוא לבית הנבחרים, לכנסת ישראל, פה במקום הזה מחוקקים חוקים ומתקנים חוק.

אליהו ישי: אני כמובן אעשה הכל שיהיה תיקון לחוק השבות, כי גם אתה וגם אני חרדים למה שהולך לקרות.

אליהו ישי: לכן את הדוגמאות שאתם מביאים, חה"כ ליברמן וחה"כ שטרן - משום שאנחנו רוצים את טובת העניין, לפתור את הבעיה - הייתי מציע שתביאו מול הרצל גדז'.

אליהו ישי: הרצל וכל צוות משרדו פועלים ויפעלו אך ורק על פי חוק.

אליהו ישי: דרך אגב, הוא מינוי של השר שרנסקי, לא מינוי של ש"ס.

אליהו ישי: מה אתם רוצים ממנו?

אליהו ישי: הוא תחת התקפות כל הזמן.

מרינה סולודקין: יש מינויים מוצלחים אפילו לשרנסקי.

אביגדור ליברמן: אני מבקש לרשום את זה בפרוטוקול.

אליהו ישי: הרצל פועל על פי חוק, הוא יפעל על פי חוק, ומי שרוצה לשנות חוק שיציע את זה בכנסת.

אליהו ישי: אמרתי זאת, ואני חוזר ואומר עוד פעם: לבוא ולהכפיש את הפקידים במשרד רק על מנת לעשות כותרת או הון פוליטי, אני חושב שזה מצער.

אליהו ישי: אם באמת אנחנו רוצים לפתור את הבעיה בצורה אמיתית, אנא תביאו את החומר להרצל, הרצל יתייחס כרגע לעובדות ולנתונים שהוא ירצה להתייחס.

אליהו ישי: אני מציע באמת לא לגרור את העם ולא לפגוע בעלייה לארץ כתוצאה מהמלחמה הזאת.

אליהו ישי: מי שחושב שבמאבק הזה הוא יצליח לתרום לעלייה לארץ - -

צבי הנדל: אין מנצחים, יש רק מפסידים.

אליהו ישי: לצערי הרב מי שחושב שעל-ידי המאבק הזה או התשדירים שייצאו מפה היום, יצליח להביא ליותר עולים - טועה; הוא בעצמו חוטא למטרה ופוגע בעלייה לארץ.

אליהו ישי: לא אסתיר את הכיוון שאנחנו רוצים שבמדינת ישראל יהיה רוב יהודי.

אליהו ישי: המצב הדמוגרפי במדינה בכי רע, אנחנו יכולים לאבד את המדינה שלנו אם לא יהיה פה רוב יהודי.

אליהו ישי: אני חושב שצריך לעשות הכל על מנת שכל היהודים בתפוצות יגיעו לארץ, אבל רק היהודים.

צבי הנדל: תודה רבה לאדוני השר.

צבי הנדל: לכותרת כולנו מסכימים.

צבי הנדל: אני מברך את השר על שחזר לכותרת, וזה חשוב להדגיש, כי מנסים להסית ומנסים לשים מילים בפה.

צבי הנדל: אבל מאיגרא רמא אני רוצה לרדת לחיי היום-יום.

צבי הנדל: יש בעיות יום-יומיות, אני שומע את זה בוועדה לא אחת ולא שתיים, ולא כל דבר זו מדיניות גלובלית, יש בעיות ספציפיות.

צבי הנדל: מאחר שהנושא הוא רגיש, כאשר חבר כנסת פונה למשרד הפנים, צריך שיהיה ריטואל קבוע, שיתייחסו בכבוד לפניות האלה.

אליהו ישי: אומר לי מנהל האגף: "אני כמדיניות חושב שכאשר חבר כנסת פונה, לא משנה באיזה הקשר, הוא צריך לקבל את היחס הראוי.

אליהו ישי: הוא נבחר ציבור, ועל עובדי המדינה להתייחס בכבוד לנבחרי ציבור שנקראו לשרת את עם ישראל".

אליהו ישי: יחד עם זאת, לפעמים לחברי כנסת יש פניות שאומר לי הפקיד שהן בניגוד לחוק.

אליהו ישי: אני הנחיתי את הרצל גדז' שיפעל אך ורק על פי חוק.

אביגדור ליברמן: אני לא רציתי את הישיבה הזאת ואני מצטער שנאלצנו להגיע לכאן.

אביגדור ליברמן: אבל ב-5 באוגוסט העוזר שלי פונה למשרד הפנים ומקבל תשובה מפקידה במשרד הפנים, שסותרת לחלוטין את כל מה שאמרת בוועדה.

אביגדור ליברמן: אני פונה למנכ"ל משרד הפנים, וב-29 בספטמבר מקבל תשובה, שכל מה שאמרה הפקידה זה בסדר.

אביגדור ליברמן: אחרי שתי תשובות כאלה, אין לי ברירה אלא בחודש נובמבר לכנס פה את הוועדה.

אביגדור ליברמן: מדובר בחייל שלא קיבל אזרחות.

אליהו ישי: הפקידה כותבת פה בצורה מפורשת: "בהתאם לחוק האזרחות מ-1952, על המבקש להתאזרח בישראל להוכיח כי ויתר על אזרחותו האחרת או שאיננו אזרח של אותה מדינה".

אליהו ישי: עם זאת יש אפשרות שהוא כן יקבל את האזרחות, וזה כתוב כאן - להמציא את האישור, או סיום בשירות בצה"ל.

אליהו ישי: הדברים ברורים על פי חוק.

אליהו ישי: אני חושב שהמכתב של דורה שוורץ הוא על פי חוק.

אליהו ישי: היא פועלת על פי החוק, היא לא יכולה לפעול בניגוד לחוק.

יורי שטרן: אתה אמרת שחיילים מקבלים אזרחות באופן אוטומטי.

יורי שטרן: הוא משרת כחוק.

אליהו ישי: למרות שאותו חייל עלה כנראה בצורה לא חוקית, הוא יקבל אזרחות.

יורי שטרן: בצורה חוקית לגמרי.

יורי שטרן: אין שום טענה כזאת.

אליהו ישי: תפסיק להפריע לי, עם כל הכבוד לך.

אליהו ישי: אתה מתפרץ ומפריע כל הזמן.

אליהו ישי: זה תשדיר בחירות, רבותיי.

אליהו ישי: תעשו את התשדיר, אתם רוצים לקחת את זה לבחירות.

צבי הנדל: חה"כ שטרן, אני מבקש.

יורי שטרן: מה זה בחירות?

יורי שטרן: מדובר פה על אדם חוקי.

אביגדור ליברמן: הפנייה הזאת היא מחודש אוגוסט.

אליהו ישי: יתרה מזאת, גם אם אזרח הגיע לארץ בצורה לא חוקית ומשרת בצבא - -

אביגדור ליברמן: זה לא המקרה.

אליהו ישי: אני מקצין בכוונה.

אליהו ישי: אני אומר שאפילו אם הוא עלה בצורה לא חוקית ושירת בצבא, הוא יקבל אזרחות.

יצחק גאגולה: הוא אומר שאפילו אם הוא עלה בצורה לא חוקית, אם הוא חוקי בכלל אין בעיה.

אביגדור ליברמן: אין כאן משהו לא חוקי, יש טענה שיש לו אזרחות של מדינה שנייה.

אביגדור ליברמן: הוא חייל סדיר, הוא לא ייסע למדינה ההיא לוותר על האזרחות שלו.

מרינה סולודקין: גם יכולים לגייס אותו במדינה הזאת.

מרינה סולודקין: זו הבעיה.

אביגדור ליברמן: יש מעל 400 מקרים כאלו.

אליהו ישי: אני לא מתכונן להמשיך את הדיון בצורה הזאת, אני אקום ואלך.

אליהו ישי: אני אמרתי בצורה חד-משמעית: גם אם אדם עלה לארץ בצורה לא חוקית, הצבא עשה טעות שהוא גייס כי הוא עלה בצורה לא חוקית, יחד עם זאת הוא יקבל אזרחות כי היום הוא על מדים.

אליהו ישי: אבל המקרה שאנחנו מדברים עליו הוא לא כזה.

אליהו ישי: אומרת לו הפקידה שהוא צריך להמציא אישור שהוא שירת בצבא; הוא יקבל אזרחות בכל מקרה, אבל אם הוא רוצה לקבל אזרחות הוא חייב, על פי חוק, לוותר על אזרחות אחרת, אלא אם כן הוא סיים את השירות ואז כן יכולות להיות לו שתי אזרחויות.

אליהו ישי: הוא לא יכול להיות חייל בצה"ל עם שתי אזרחויות.

אליהו ישי: החוק הזה קיים מ-1952, אני לא מבין מה רוצים מהפקידים ומה רוצים מאותה פקידה.

אליהו ישי: אפשר לבוא, חברי הכנסת ליברמן ושטרן, לשנות את החוק.

אליהו ישי: כרגע לא יכול להיות חייל בצה"ל עם שתי אזרחויות.

אליהו ישי: אריה אזולאי: זה לא נכון, לכל החיילים יוצאי צרפת יש שתי אזרחויות.

יורי שטרן: שירות בצה"ל מותר לאזרחים, גם אם יש להם אזרחויות אחרות.

צבי הנדל: רבותיי, אני התחייבתי בפני השר ובפני חה"כ ליברמן שתוך שלושת-רבעי שעה אנחנו מסיימים את הדיון.

צבי הנדל: לכן אני מבקש מכולם לדבר בתמציתיות.

צבי הנדל: אני רוצה לשמוע נושאים נוספים מחברי הכנסת, את הרצל גדז' נשאיר לסוף על מנת שאתה תשיב על השאלות.

מרינה סולודקין: אדוני היושב ראש, אנחנו מאוד מודים שבנושא כל כך חשוב, אפילו בזמן שלפני הבחירות אנחנו דנים בוועדת העלייה והקליטה.

מרינה סולודקין: קודם כל, כשכבוד השר היה במשרד העבודה והרווחה, ראינו שיתוף פעולה מלא, הוא עזר לנו הרבה, אז מה שאנחנו אומרים זה לא אישי ולא נגד מפלגת ש"ס שיש לנו יחסים די טובים עם כל החברים בה.

מרינה סולודקין: התעייפנו, בסיעתי וגם בלשכתי אנחנו עמוסים בפניות ותלונות והאשמות על משרד הפנים.

מרינה סולודקין: עשיתם גיהנום מהחיים שלנו בכנסת.

מרינה סולודקין: אתה כאן אומר הרבה דברים, אבל במשרד שלך מפירים את חוק השבות ולא רק בסעיף של נכדים, מפירים את חוק השבות בסעיף בנים של יהודים.

מרינה סולודקין: יש משפחת ויינבוים מאזור פסקוב, ששנתיים אני רוצה לתת להם עזרה לעלות לארץ, יש להם שני בנים בני 14 ו-16 ואמא גרושה, כל הווינבוימים נמצאים כאן, גם בראשון וגם באשקלון, והם לוחצים עליי.

מרינה סולודקין: אני לא עומדת בלחץ הזה, למה אני לא יכולה להביא לארץ בנים של יהודים?

אליהו ישי: אי אפשר לעצור אותם על פי חוק, כי מי שזכאי חוק השבות עולה.

מרינה סולודקין: הם זכאים, אתה לא נותן לאמא שלהם הגרושה לעלות.

אליהו ישי: אני לא יכול לא לתת.

מרינה סולודקין: אתה מפרש את החוק וגם את הרצון של הקדוש ברוך הוא.

מרינה סולודקין: הוא קורא לאנשים להגיע לכאן, ואתה מפרש את הרצון של הקדוש ברוך הוא בצורה לא נכונה, אתה לא נותן לזרע יהודי לחזור לארץ.

מרינה סולודקין: זו הבעיה.

מרינה סולודקין: במשך שנה אנחנו עובדים עם מקרים שאתה לא נותן לאנשים זכאי חוק השבות אפילו להיכנס לארץ כתיירים.

אליהו ישי: אני לא יכול לא לתת, זה חוק.

צבי הנדל: אני רוצה להבין.

צבי הנדל: את אומרת שלמשפחת ויינבוים לא נותנים לעלות והם בנים של יהודים.

צבי הנדל: איך זה יכול להיות?

מרינה סולודקין: בגלל שהאם היא לא יהודיה.

אליהו ישי: הרצל, אתה יכול לענות?

מרינה סולודקין: אני לא רוצה לשמוע.

מרינה סולודקין: אדוני השר, אני רוצה שאתה תשמע את מה שאני אומרת, עם הרצל אנחנו עבדנו ואני חושבת שזה המינוי הכי גרוע, הוא המשרת הכי טוב שלך.

אליהו ישי: הוא פועל על פי חוק, עם כל הכבוד.

אליהו ישי: יו"ר הוועדה, אני מאוד מבקש, אי אפשר לפגוע בפקיד, בעובד מדינה.

אליהו ישי: אתה יושב ראש ועדה, תגן על כבודו.

קריאה: גם הוא עשה צבא 24 שנה, לא רק שלוש שנים.

קריאה: יש לו זכויות.

מרינה סולודקין: זה לא אומר שאתה יכול לעבוד עם אנשים.

צבי הנדל: להרצל גדז' יש זכויות רבות בארץ הזאת, הוא קצין בכיר במילואים.

מרינה סולודקין: רק עוד מקרה אחד - יש בחורה בת 16, נכדה של יהודי, הסבא כאן, הדודה כאן, הילדה רוצה כתיירת להיות אצל הדודה והסבא.

מרינה סולודקין: מה עושים בשדה התעופה בן-גוריון?

מרינה סולודקין: שולחים אותה לקייב בלילה, אפילו לא יודעים שהמרחק מקייב לפטרובסק זה כמו כמה מדינות.

מרינה סולודקין: כשהדודה והסבא אומרים "זאת נכדה שלנו, איך אנחנו לא יכולים לראות אותה?", אפילו לשאילתה שלי עונים לי: "הכל בסדר".

צבי הנדל: מה התשובה שקיבלת?

מרינה סולודקין: אני אתן לך, הנה התשובה.

אליהו ישי: בינתיים אתה אומר שעלו 300,000 לא יהודים לארץ במסגרת חוק השבות, אז איך אפשר לעצור 300,000?

צבי הנדל: אבל רובם רוצים להיות יהודים.

אריה אזולאי: הם עלו במסגרת חוק השבות, הם לא עולים על פי ההלכה אבל הם עולים אמיתיים, ישראלים.

מרינה סולודקין: עם 17 מנדטים לא שיניתם את חוק השבות, ואנחנו לא ניתן לכם.

אליהו ישי: אנחנו נשנה אותו בעזרת השם, לא זו הבעיה.

אליהו ישי: מי שזכאי על פי חוק השבות, עולה לארץ.

אליהו ישי: זה שצריך לשנות את חוק השבות, אני לא מסתיר, אני אומר את זה בצורה מאוד ברורה ומפורשת.

אריה אזולאי: זה יהיה האסון הגדול, בזה תהרוס את עם ישראל.

אמנון כהן: אני מייצג את העולים, וגם אני נתקל בהרבה מאוד פניות.

אמנון כהן: אני לא יודע איך העוזרים שלי עובדים, אני אישית לא מטפל בזה, אבל אני חושב, כבוד השר, שצריך באמת לפתוח ערוץ בין הח"כים למרשם האוכלוסין.

אליהו ישי: פתחנו לשכה מיוחדת לפניות ציבור.

אמנון כהן: במסגרת הזו אנחנו מטפלים באלפי פניות.

אמנון כהן: ואם יש כאן פניות שלא טופלו, כנראה שיש דברים בגו, יש דברים שצריך לטפל בהם.

אליהו ישי: יש תשובות שכנראה לא מקובלות, אז זה נקרא לא מטופל.

אליהו ישי: יש תשובות שהתקבלו, אבל כנראה לא מצאו חן בעיני הפונים.

אמנון כהן: גם התשובה "לא" זו תשובה.

אמנון כהן: אבל על פי הדברים שחה"כ ליברמן הציג והתשובות שהוא קיבל, יכול להיות שחלק מהתשובות לא מספקות אבל בחלק מהמקרים לא קיבלו תשובה שלושה-ארבעה חודשים, ופה צריך להדק יותר את הערוץ, אולי דרך פניות הציבור של כל מחלקה, כי את התשובות צריך לתת.

אמנון כהן: הדבר הכי חשוב - בגלל שמטפלים בהרבה מאוד פניות, טבעי שבחלק מהדברים יהיו טעויות, ופה מדובר בכבוד של האנשים.

אמנון כהן: הכי גרוע זה לפגוע בכבוד, לכן אם היתה טעות ופגענו במישהו בגלל שלא בדקנו מספיק טוב או לא עשינו משהו נכון, יש אלמנט התנצלותי.

אמנון כהן: צריך לשלוח מכתב או משהו על מנת לא לפגוע בכבוד של האנשים.

יורי שטרן: וגם פיצוי.

אמנון כהן: צריך לחשוב על משהו מינימלי, מכתב התנצלות.

אמנון כהן: אני מחזק את ידי הפקידים, אני חושב שבגדול הם עושים עבודה נאמנה, מדובר בהרבה מאוד פניות, הרבה מאוד בעיות, ויש עוד הרבה רעיונות שאני צריך לקדם בנושא של גיור, שכל אלה שרוצים יוכלו להתגייר.

אמנון כהן: על זה נשב בנפרד.

אריה אזולאי: הערה ראשונה, אני רוצה להביא לידיעת כל החברים - בעיקר לאור הקונצנזוס הכללי בנושא של חיוניותה של העלייה כקיום אסטרטגי של המדינה, על זה אין ויכוח - את העובדה שכל השליחים שלנו, בכל הארצות, גם בארצות הברית, גם בצרפת וגם בספרד, פונים אלינו ומודיעים לנו בצורה שאיננה משתמעת לשני פנים, שהצורה הזאת שעוסקים בנושא בישראל פוגעת מעשית בעלייה.

אריה אזולאי: כבוד השר, הבעיה של החברה היהודית בכל הקהילות היא דומה.

אריה אזולאי: בצרפת יש יותר מ-50% נישואי תערובת, בארצות הברית זה אפילו יותר, וגם בארגנטינה יש בעיה כזו.

אריה אזולאי: התחושה שלא רוצים אותנו, גם אותן משפחות שרוצות לעשות כדי להבטיח את שייכותן, פוגעת בעלייה.

אריה אזולאי: אני פונה פנייה נרגשת: זה מפלג את הקהילות, זה פוגע.

אריה אזולאי: אני פונה ליו"ר הוועדה שלאחר הדיון הזה תהיה פנייה נרגשת ממך לכל המפלגות בימים הסוערים האלה של ערב בחירות, להוריד את האייטם מהאג'נדה של הבחירות, זה פוגע.

צבי הנדל: פנייה חשובה.

אריה אזולאי: הערה שנייה לכבוד השר, אני רוצה שיידע שיש לנו מכון ללימודי יהדות, כ-6,700 איש גמרו עשרה חודשים של לימודים אחרי הכנה, אז הם רוצים להשתייך.

אריה אזולאי: גויירו 414 אנשים.

אריה אזולאי: בצה"ל 300 חיילים עברו פיילוט.

אריה אזולאי: הרב צפניה דרורי מבית הדין של הצפון הוא היחיד ששיתף פעולה וגייר 12 חיילים מתוך מעל 8,000 חיילים לא יהודים בצה"ל שרוצים להשתייך.

אריה אזולאי: לכן אני מציע לכבוד השר שהוא ילך לפסיקות של הרב עובדיה יוסף משנות ה-40 וה-50 וה-60, פסיקות אדירות, כי גם בעלייה הזאת היו דרמות, והוא פסק ופתר בעיות.

אריה אזולאי: לכן אני מציע ללכת לפתרונות ולהוריד את האייטם הזה מסדר היום.

צבי הנדל: בהקשר הזה הוא היחיד.

אליהו ישי: הרב עובדיה יוסף אמר את זה לפני מספר שבועות בשיעורו הקבוע בלוויין, לעשות הכל על מנת לזרז את הגיור של מי שרוצה להתגייר.

אליהו ישי: אבל יש אנשים שלא רוצים, ופה הבעיה.

אליהו ישי: אנחנו בעד מי שרוצה להתגייר.

צבי הנדל: השר צודק במאה אחוז, אנחנו נדבר על זה.

צבי הנדל: הרב עובדיה הוא באמת היחיד שבכוחו - -

אריה אזולאי: יש לו פסיקות נהדרות בנושא.

יצחק גאגולה: אבל יש הרבה שלא רוצים להתגייר.

אליהו ישי: אני בעד שכל מי שרוצה להתגייר, יתגייר.

אליהו ישי: הדבר הזה הוא רצוי.

הרצל גדז': אני רוצה לתקן הבחנה בין הסמכות של משרד הפנים לבין יתר המשרדים, נאמרו פה ללא כוונה מספר טעויות.

הרצל גדז': מי שנותן את אישורי העלייה מחוץ לארץ, בדגש על אוכלוסיית חב"מ, זה לשכת הקשר ומשרד החוץ; משרד הפנים לא מתערב בשיקולים האלה.

הרצל גדז': פה צריך להעמיד אנשים על טעותם המקצועית מזה זמן רב - משרד הפנים מטפל באותה אוכלוסייה שכבר נמצאת בארץ בכל מה שקשור למרשם אוכלוסין.

הרצל גדז': אני רוצה לדייק בעוד דבר - במהלך 1999 התקיימו דיונים אצל היועץ המשפטי לממשלה, אצל פרקליטת המדינה עדנה ארבל, לגבי טיפול מערכתי של המדינה בכל מה שקשור לדו"ח מבקר המדינה שיצא באותה תקופה.

הרצל גדז': זאת כדי לטפל באופן יותר ממוסד בכל הסוגייה של פרשת העולים הפיקטיביים.

יורי שטרן: מה זה שייך?

הרצל גדז': אני אסביר למה זה שייך.

הרצל גדז': אנחנו במשרד הפנים מטפלים באוכלוסייה שכבר פה.

הרצל גדז': אנחנו לא מונעים ממישהו להיכנס, אנחנו לא מונעים מאף אחד את זכאות חוק השבות, לא בוררים אם הוא נכד או לא נכד.

הרצל גדז': את הבירורים אנחנו עושים פה, אחרי שהם כבר מגיעים לפה, לטובת הנושא הזה.

הרצל גדז': מכתב של ראש הממשלה הנוכחי מ-26 במרץ 2002: "הצוות מתבקש לבחון את תופעת העולים הפיקטיביים, היקפה, שיעור הנזקים הכספיים הנגרמים לאוצר המדינה בגינה והשלכות נוספות במישור הכלכלי והחברתי, לרבות השפעתה על העלייה".

הרצל גדז': זו הוראה של הממשלה.

אביגדור ליברמן: אני לא דיברתי על הנושא הזה.

הרצל גדז': רגע, אנחנו נעשה את זה בצורה מסודרת.

הרצל גדז': קודם כל, לגבי זכאות עלייה, משרד הפנים לא מטפל בזה, לכן הטענות שעלו פה - -

צבי הנדל: הרצל, יש לי בקשה.

צבי הנדל: לפוליטיקאים מותר לסטות מהנושא, וקשה לי לגבור עליהם.

צבי הנדל: אצלך אני מבקש - העלו פה שאלות מאוד קונקרטיות, על תיירים שיש להם משפחה פה ועל מספר מקרים נוספים.

צבי הנדל: עזוב את הפוליטיקה מסביב, את זה תשאיר לנו.

הרצל גדז': אני צמוד לחוק.

אביגדור ליברמן: אני לא בטוח.

אביגדור ליברמן: יש לי ויכוח, אני רוצה להבין אם אתה עומד על כך שחייל בשירות סדיר - -

הרצל גדז': זה לא אני, החוק קובע.

הרצל גדז': אם אני זוכר טוב, לפי חוק האזרחות 3א, יש מספר דרכים לרכישת אזרחות.

הרצל גדז': אחת, כשמישהו לא אזרח ישראלי והוא מקבל פה בארץ, בשל סיטואציה זו או אחרת של שהייה בארץ, מעמד שאיננה אזרח, וכתוצאה מכך הוא מתגייס לצה"ל, יש לו הקלה מסויימת.

הרצל גדז': זה מאפשר לו לקבל אזרחות או תוך כדי השירות הצבאי כהחלטה אישית לגבי בקשה ספציפית שהשר יכול לפטור אותו מוויתור על אזרחות קודמת, או שכהקלה נוספת אוטומטית עם סיום שירותי הצבאי הוא מקבל אזרחות ישראלית מבלי לוותר על האזרחות הקודמת.

הרצל גדז': זה כתוב בחוק.

אריה אזולאי: אבל לכל העולים מצרפת ומארצות הברית יש אזרחות כפולה.

אביגדור ליברמן: הרצל, אני עומד על כך שזה לא נכון.

אביגדור ליברמן: אני אישית ביישוב שלי מכיר לפחות ארבעה חיילים שהם אזרחי ארצות הברית, הגיעו לארץ, התגייסו, אף אחד לא ביקש מהם לוותר על האזרחות האמריקאית והם קיבלו אזרחות ישראלית.

מתי הכהן: ארצות הברית מכירה באזרחות כפולה, מדינות חב"מ אינן מכירות באזרחות כפולה.

מתי הכהן: אתם מערבבים תחומים בלי להבין.

אריה אזולאי: אז הם יבטלו לו את האזרחות.

יורי שטרן: כל העולים שמגיעים היום שומרים על אזרחות אוקראינית או רוסית, לאף אחד זה לא מפריע.

הרצל גדז': כי הם יהודים, אז אין בעיה.

אביגדור ליברמן: גם פה מדובר על יהודים.

הרצל גדז': לא נכון.

הרצל גדז': נפגשנו לא מעט פעמים גם כשהיית שר, ואני מוכן לשבת איתך ולהוכיח לך שמדובר בלא יהודי שקיבל מעמד תושבות לא כזכאות ישירה, וכדי לזכות באזרחות יש חוק והוא יקבל אותה על פי חוק.

הרצל גדז': יהודי לא צריך את החוק הזה, הוא מקבל את האזרחות באופן אוטומטי, אל תבלבלו בין יהודי לבין לא יהודי שמקבל פה אזרחות בתהליך מסויים.

הרצל גדז': תקרא את החוק.

אריה אזולאי: אבל הוא זכאי עלייה.

הרצל גדז': אני חושב שחשוב שנבהיר את הנושא הזה.

הרצל גדז': מה שנעשה בעיקר בשלוש השנים האחרונות בכל מה שקשור לטיפול באותה אוכלוסיית עלייה, אנחנו עושים תחת עינה הפקוחה של התקשורת ותחת זכוכית מגדלת בצמוד לכל החוקים והנהלים, ויכול להיות שיש מספר מקרים שפיספסנו.

הרצל גדז': אבל אני גם רוצה להזכיר פה למר יורי שטרן שלפני כחודש וחצי רב אלוף במילואים שאול מופז הגיע לארצות הברית, ובדרכון שלו כתוב "ארץ הלידה: איראן".

הרצל גדז': הוא עוכב בחדר מסורבים עד שנציג הקונסוליה הגיע לשחרר אותו משם בגלל חשד למשהו, ולא קרה שום דבר.

יורי שטרן: וזה טוב?

הרצל גדז': אני רק אומר שיש מקרים שעושים בדיקות, ולא משנה מה האינסטנציה האישית.

יורי שטרן: אבל לא עושים בדיקות.

יורי שטרן: אני רוצה לתת עובדות.

אליהו ישי: אתה פשוט מפריע לו כל הזמן.

הרצל גדז': לגבי אותו בחור שאתה מדבר עליו, בבדיקה במערכת נמצא כי לנוסע יש תושבות ישראלית, שהינו תושב קבע.

הרצל גדז': עם זאת, יש הערה אצלו במחשב שמדובר במשפחה שיש לגביה חשד לעלייה פיקטיבית, והם זומנו מספר פעמים לבירור במשרד פנים ולא הגיעו.

הרצל גדז': היום בניגוד לעבר, כתוצאה מהחלטת הממשלה מ-1999, סגרנו את מערכות המחשב בין כל משרדי הממשלה ואם בן אדם מזייף במשרד אחד, זה מופיע במשרד אחר.

הרצל גדז': ביקשו לבדוק באינפורמציה אם העלייה של הבחור היא פיקטיבית, כי אם כן גם תושבות הקבע שלו היא שקרית .

יורי שטרן: אבל התברר שלא, הרי זה כבר ידוע.

צבי הנדל: יורי, אתה רוצה לצאת?

צבי הנדל: אני רוצה לשמוע עכשיו את הרצל גדז'.

יורי שטרן: אבל הוא פשוט מספר חצי אמת.

מרינה סולודקין: זה כל הזמן חצי אמת.

מרינה סולודקין: מה לעשות?

יורי שטרן: כי למקרה הזה היה המשך, והם לא זומנו בסוף למשרד הפנים כי התברר שלא היתה סיבה לזמן למשרד הפנים.

צבי הנדל: אבל מר גדז' מדבר, מותר לו להגיד מה שהוא רוצה .

הרצל גדז': לכן אושרה כניסתו של הבחור, זה היה גם בתיאום אתי, במקרה הייתי מעורב בפרשייה הזאת.

הרצל גדז': נתתי הוראה לאשר את כניסתו ובמקום הוא קיבל מכתב ביד שהוא חייב להתייצב בלשכה של משרד הפנים - -

יורי שטרן: ולא זומן.

יורי שטרן: אני טיפלתי בזה אחר כך.

הרצל גדז': זה לגבי המקרה הזה.

הרצל גדז': לגבי כל השתלשלות האירועים, עובדה שהוא נכנס, והוא קיבל הוראה ולנו מופיע במחשב שיש ספק לגבי כשרות העלייה של המשפחה הזאת וצריך לבדוק אותה.

הרצל גדז': לגבי הגברת חסידת אומות העולם הפולנייה, הנכדה שעליה דיברת, מסתבר שמלבד זה שהיא הגיעה לפה, תוך כדי התחקור בנתב"ג היא הסתירה את זה שאבא ואמא שלה נמצאים פה בשהות יתר, והיא באה לעבוד בישראל.

הרצל גדז': זה לגבי שני המקרים שאתה ציינת.

יורי שטרן: ציינתי ארבעה מקרים.

הרצל גדז': היום אנחנו בודקים הרבה יותר טוב את כל נושא הכניסה וכל נושא התחקירים בפנים.

הרצל גדז': לגבי ביטול המעמד של עלייה פיקטיבית, משרד הפנים עושה עבודת מטה, מכין את החומר וההחלטה מתקבלת בוועדה בראשות השופט בדימוס ברטוב.

הרצל גדז': הוא מקבל את החומר אליו והמלצות הוועדה שהוא מנהל, עם צוות משפטנים ויועצים אחרים, חוזרות אלינו עם סיכום הוועדה.

הרצל גדז': 99% ממה שהוא מחליט אנחנו מאשרים, אנחנו לא משנים את ההחלטות שלו.

הרצל גדז': זאת אומרת שמשרד הפנים לבד לא מבטל מעמד לאף אחד, הוא מעביר את ההמלצה לוועדת ברטוב, יושב שם שופט בדימוס שהיה גם ראש נתיב במוסקבה, מבין עניין, אנחנו מביאים את כל החומר אליו - אנחנו אומרים: אולי אנחנו כפקידים מתלהבים יותר מדי - שמים את החומר אצלו על השולחן, והוא גומר את העבודה ובודק.

הרצל גדז': החומר שלו מגיע למשרד הפנים, ובהתאם להחלטות שלו אנחנו פועלים.

הרצל גדז': יש גם מקרים שאנחנו ממליצים כן לבטל את האזרחות, והוא אומר לא.

הרצל גדז': יש מקרים שאנחנו אומרים לבטל, והוא אומר: לבטל את האזרחות כי זה במרמה, אבל תנו מעמד אחר.

הרצל גדז': אנחנו פועלים איתו כתף מול כתף כדי להוציא את ההחלטה מהרמה הפקידותית שלנו על מנת שלא יהיה שיקול דעת מוטעה.

הרצל גדז': דבר נוסף שהשר לא הזכיר פה - בתקופת השר הנוכחי, בניגוד לכל התקופות האחרות ובניגוד להצבעות אחרות בכנסת שלא הצביעו כדי לתמוך בהחלטה, התקבלה החלטה לתת מעמד להורי חייל בודד.

הרצל גדז': זה התקבל בשנה הנוכחית, לפני כחודש.

מרינה סולודקין: זה גם אתם או זה לחץ שלנו?

הרצל גדז': ציינתי שבהצבעה בכנסת זה לא זכה ברוב, ולא אמרתי את זה סתם.

אליהו ישי: למה לא עשיתם את זה אז, חברי הכנסת?

הרצל גדז': הצביעו לפני שלושה חודשים בכנסת, למה זה לא עבר?

הרצל גדז': זה התקבל בהחלטת ממשלה, למה זה לא התקבל בחוק?

הרצל גדז': אני דיברתי בתקשורת באותה תקופה שבאו אליי ושאלו למה אני לא נותן להם מעמד.

הרצל גדז': אמרתי: רבותיי, אני פקיד.

הרצל גדז': אני עובד על פי חוק.

הרצל גדז': אם האנשים בכנסת מתלה

הרצל גדז': בים מהדבר הזה, שיחוקקו חוק.

יורי שטרן: זה נפל בכנסת כי הממשלה יצאה נגד.

אמנון כהן: יורי, זה נפל, לא עשית עבודה טובה.

הרצל גדז': אני מדבר על עובדות.

הרצל גדז': כל חברי הכנסת שכל כך חשובים להם החיילים שמשרתים בצה"ל - ועליי אף אחד לא יכול לגבור בנושא הזה, כי אני שירתתי הרבה שנים בצה"ל - לא הצליחו להשיג רוב להעביר את הדבר הזה.

הרצל גדז': בתקופה הזאת משרד הפנים מטפל בזה, יצא נוהל מסודר, אנחנו מטפלים בחיילים האלה ולא היה מקרה אחד של הורה חייל שגורש מישראל בשלוש השנים האחרונות, וכל מה שנאמר כאן לא היה נכון.

צבי הנדל: תודה רבה.

אביגדור ליברמן: אני חוזר ואומר, כבוד השר, הבעיה הספציפית היא החייל שהוא זכאי עלייה, שהגיע לכאן באופן חוקי, הוא לא יהודי אבל הוא זכאי עלייה והוא משרת בצה"ל.

אביגדור ליברמן: אין שום סיבה שהוא לא יקבל אזרחות ישראלית.

אביגדור ליברמן: הוא לא ייסע לאוקראינה או לבלרוס כדי לבטל את האזרחות שלו.

מתי הכהן: את זה תגיד לאוקראינים, שיאפשרו לו לבטל את האזרחות כאן.

צבי הנדל: אני מבקש לא להתערב, ואני מבקש שתקשיבו אחד לשני.

צבי הנדל: אותי לא כל כך צריך לעניין אם שם מכירים בשתי אזרחויות או לא.

אביגדור ליברמן: אני לא פועל על פי החוקה של מדינה אחרת, אני פועל על פי החוקה של מדינת ישראל.

אביגדור ליברמן: אותי לא מעניין מה הם החליטו שם ומה החקיקה שם.

אביגדור ליברמן: ברגע שהוא הגיע לכאן והוא זכאי עלייה והוא משרת, הוא חייב לקבל אזרחות ישראלית.

הרצל גדז': אם הוא זכאי עלייה, הוא אזרח.

הרצל גדז': מי שזכאי עלייה ועלה מתוקף חוק השבות, מקבל אוטומטית אזרחות.

הרצל גדז': מי שלא זכאי, עובר תהליך ואז אם הוא רוכש אזרחות - -

מרינה סולודקין: לא נכון, ילדים מנישואים ראשונים, נינים של יהודים, משרתים בצבא ולא מקבלים אזרחות.

הרצל גדז': אז הם לא זכאים.

הרצל גדז': לא ידעתי שנין של יהודי הוא זכאי חוק השבות.

הרצל גדז': זה משהו חדש שאני לומד פה עכשיו.

מרינה סולודקין: נין בגיל ארבע.

קריאה: זה לא חוק השבות, זה חוק הכניסה לישראל.

צבי הנדל: יש לי בקשה אחת מכבוד השר, ולכן אני רוצה שהוא יענה אחרי שאני מדבר.

צבי הנדל: רבותיי, הנושא הוא רגיש.

צבי הנדל: הכוונות של כולנו מתכווננות לאותה מטרה.

צבי הנדל: הדיון בנושא הזה, כפי שאמר אריה אזולאי, הוא מאוד רגיש.

צבי הנדל: הכי חשוב שאנחנו נצא מהישיבה הזאת בכיוונים שחבר הכנסת אמנון כהן ציין, שתיקח על עצמך לתת תשובות לגבי המקרים שהועלו פה.

צבי הנדל: מאחר שיש פה שליחי ציבור והם מקבלים פניות - ובסוף הם גם עושים מזה הון פוליטי ומכפישים את שמו של איש זה או אחר, שאולי כוונותיו היו טהורות אבל הוא טעה - צריך שיהיה ברור מה המקום של הפונים, איך העניין הזה מגיע בצורה הכי מהירה לתשובות; גם תשובה שלילית היא תשובה, אבל שנדע - בנושא הזה התשובה השלילית היא כזאת כי החוק הוא כזה.

צבי הנדל: תעשה את זה בצורה בהירה כדי שחברי הכנסת ידעו מי האיש, מה התהליך שבו צריך לקבל תשובות, ותאמין לי שזה יוריד פלאים את מפלס המתח.

צבי הנדל: ובסופו של דבר, הכי חשוב שכולנו רוצים המון עלייה לארץ.

יורי שטרן: אבל יש גם עניין של אחריות אישית על הטעויות.

אליהו ישי: לצערי הרב, הדיון הזה כפי שהוא מתפרש וכפי שהוא יתפרש, לא יגרום לגידול בעלייה אלא להיפך.

צבי הנדל: להיפך, שמעו את שר הפנים אומר שהוא רוצה - -

אליהו ישי: אני חושב שכל הניסיון להכפיש פקידים הוא דבר לא נכון.

אליהו ישי: משרד הפנים פועל על פי חוק, עובדי המשרד יעבדו על פי חוק השבות הקיים.

אליהו ישי: במקביל, אנחנו לא מסתירים את החשיבות של תיקון חוק השבות, אני חושב שחובה לתקן אותו.

אליהו ישי: יחד עם זאת, כל עוד החוק הוא כזה, יפעלו ופועלים אך ורק על פי חוק.

אליהו ישי: כל ניסיון להכפיש עובד זה או אחר הוא דבר חמור.

אליהו ישי: יש מקרים שנשלחו לפקידים, יקבלו על זה תשובות ברורות.

אליהו ישי: יש תשובות שליליות, יש תשובות חיוביות, הכל על פי חוק.

אליהו ישי: לא כל תשובה, כמובן, מקובלת על השולח ולא כל תשובה תהיה מקובלת על אותו חבר כנסת.

צבי הנדל: אבל שלא יקרה ששלושה חודשים אין תשובה.

אליהו ישי: בדרך כלל התשובה היא מיידית.

אליהו ישי: רק עכשיו אני שומע שיש מקרים ששלושה חודשים אין תשובה, ואם אכן זה כך אסור שזה יקרה.

אליהו ישי: למרות כל הקיצוצים בכוח האדם, חבר כנסת צריך לקבל התייחסות הולמת ומהירה, כנ"ל גם כל אזרח.

אליהו ישי: לכן אני מאוד מקווה שהדבר הזה יובן, אבל לצערי הרב ברור ומובן לכולם - יש כאלה שלא רוצים בכוונת מכוון להבין את זה - שאנחנו נמשיך הלאה לפעול על פי חוק.

אליהו ישי: הפקידים עושים עבודה טובה, עבודה חשובה, הם ימשיכו לעבוד על פי חוק.

אליהו ישי: אם יהיו פניות של אזרחים או חברי כנסת, הם יקבלו תשובה מתאימה אבל אך ורק על פי חוק.

אריה אזולאי: אבל חוק עם קצת לב יהודי.

יורי שטרן: וכשהם טועים, למה לא מתנצלים ולמה לא מפצים על הנזקים הכלכליים?

צבי הנדל: אולי אריה אזולאי צודק, חוק עם קצת לב.

צבי הנדל: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.