ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 199, 2002-03-06 09:00

צבי הנדל: בוקר טוב לכולם, הצגת הנוכחים : אני צבי הנדל, מתנחל.

צבי הנדל: זאב שוורץ, יושב ראש התאחדות עולי רומניה בארץ.

צבי הנדל: הרב יוסף וסרמן, רב התאחדות עולי רומניה בישראל.

צבי הנדל: אריה אזולאי, הסוכנות היהודית.

צבי הנדל: ד"ר דוד בן יוסף, אחראי במשרד הקליטה על עבודת המשרד עם התאחדויות עולים.

צבי הנדל: קלמנוביץ אריה, יושב ראש התאחדות עולי רומניה ברחובות והסביבה.

צבי הנדל: נתן כהן, סגן יושב ראש ארצי של התאחדות עולי רומניה ובאר שבע, הנגב.

צבי הנדל: שלמה אברמוביץ, סגן יושב ראש התאחדות עולי רומניה בארץ, ויושב ראש סניף לוד.

צבי הנדל: זאב הרשקוביץ, הסטוריון, ירושלים, האוניברסיטה העברית.

צבי הנדל: נועם יפה , אחראי על השידורים לעולים למזרח אירופה בקול ישראל, כולל השידורים ברומנית .

צבי הנדל: עו"ד עמית גולדשטיין, יועץ משפטי של ההתאחדות.

צבי הנדל: רוני קשמרו, מזכ"ל התאחדות עולי רומניה.

צבי הנדל: משה גונן, לשעבר מזכיר עיריית רחובות וכיום סגן יושב ראש התאחדות עולי רומניה ברחובות.

צבי הנדל: דורון זיידמן, חטיבת התפוצות, משרד החוץ.

צבי הנדל: פורמן חיים, מ"מ התאחדות עולי רומניה אשקלון.

צבי הנדל: אדוארד גרוסמן עתונאי, ויצה נוסטרה.

צבי הנדל: ישיבה זו שעיקרה יהדות רומניה מתכוונת גם לדון בחשש להפסקת שידורי הרדיו ברומנית.

צבי הנדל: על כך כותבת קולט אביטל שמתנצלת על העדרה : "בנושא השידורים בשפה הרומנית, השר רענן כהן התחייב בפני שוב, ביום שישי ה1.3-, כי שידורים אלה ימשיכו להתקיים".

צבי הנדל: ב.

צבי הנדל: בנושא הקהילה היהודית ברומניה.

צבי הנדל: בביקורי האחרון ברומניה התרשמתי הן מרצינות ההנהגה בראשות פרופ' קאז'ל והן מיעילות עבודתה של שליחת העלייה, הגברת טובה בן נון.

צבי הנדל: בחודש אפריל 2001 השתתפתי בכנס בו קמה מחדש פדרציה ציונית ברומניה והתפעלתי מהעובדה שלכנס הגיעו למעלה ממאתיים סטודנטים צעירים, שמגמתם המוצהרת היא לעלות לישראל.

צבי הנדל: האם נציגנו ברדיו שמע את הבטחת השר?

נועם יפה: בינתיים השידורים נמשכים, וגם אנחנו הופתענו מהפעילות הרבה שנעשתה כאשר התחילה להתגלגל שמועה שאולי יסגרו השידורים הן בארץ והן בגלים קצרים לגולה.

צבי הנדל: כשנתמניתי ליושב ראש ועדה, שאלתי מה ועדת העלייה והקליטה יכולה לעשות.

צבי הנדל: בתפקידי הקודם בוועדת כספים, אם היית דואג לכסף או למימון או לתקציב, אז הכל בסדר.

צבי הנדל: כאן נאמר לי שכשאתה מזמן ועדה, כולם מתרוצצים.

צבי הנדל: וזה אכן קרה.

צבי הנדל: אני מבקש לפתיחה מלים מיושב ראש ההתאחדות .

מר זאב שוורץ: גבירותי ורבותי, אני מבקש קודם כל להודות ליושב ראש הוועדה על קיום הישיבה הזאת היום בנושא יהדות רומניה.

מר זאב שוורץ: עבורי ועבור אלה שאני מייצג זה מעמד הסטורי, וחשוב השילוב בין עולים ותיקים ועולים חדשים.

מר זאב שוורץ: התאחדות עולי רומניה בישראל נוסדה עם קום המדינה בתחילת שנות החמישים.

מר זאב שוורץ: בישראל לפי הערכתנו חיים כארבע מאות אלף יוצאי רומניה.

מר זאב שוורץ: במסגרת ההתאחדות פועלים ברחבי הארץ 23 סניפים, 20 מועדונים פתוחים יום יום, 17 ספריות של ספרים ברומנית, לאלה שלצערנו עדיין לא למדו את השפה.

מר זאב שוורץ: מספר החברים הפעילים הם למעלה מעשרת אלפים.

מר זאב שוורץ: פעולות ההתאחדות - עזרה הדדית, פעילויות מגוונות במועדונים, כגון הרצאות, חוגים, ארועים ועוד.

מר זאב שוורץ: הוצאה לאור של עתונים ופרסומים שונים בשפה הרומנית.

מר זאב שוורץ: בכמה ערים, סיוע נפשי וכלכלי לניצולי השואה, הלוואות לנזקקים, תמיכה וסיוע לקליטת העלייה המגיעה מרומניה לארץ בצעדיהם הראשונים.

מר זאב שוורץ: ייעוץ, הדרכה והכוונה לעולים ותיקים בנושאים שונים, ארגון מפגשים בארועי תרבות ופולקלור, הצגות תאטרון בשפה הרומנית, קברט מוזיקלי, טיולים וסיורים להכרת הארץ, סיוע משפטי בהחזרת הרכוש היהודי מרומניה, מימוש זכויות הפנסיה של הזכאים, סיוע לקשישים והחזקת בתיהם באמצעות מתנדבים, התנדבות למען הקהילה ופעולות והעמקת ערכי המסורת ומורשת ישראל.

מר זאב שוורץ: ברצוני להציג מתוך כתבתה של אודטה שוורץ בידיעות אחרונות בשנת 93' : "באוגוסט 82' עלו 39 משפחות מרומניה בעקבות הקונגרס הראשון, בקוקשם ב”1882-.

מר זאב שוורץ: כלומר הדעה הרווחת היא כי בבאזל היה הקונגרס הראשון, אבל זה לא מדויק, הקונגרס הראשון היה בקוקשם ברומניה, שם החליטו להקים ישובים כמו זכרון יעקב וראש פינה.

מר זאב שוורץ: בבאזל התקיים הקונגרס חמש שנים לאחר מכן, ב1897-.

מר זאב שוורץ: במלים אחרות, גנבו לרומנים את ההסטוריה.

מר זאב שוורץ: מה שכרגע מציק לנו זה שיש בעיית תקציב עם הסוכנות היהודית וכל מה שתשמעו ממני זה על פי דרישה, כל אחד מהיושבים פה יקבל מסמכים.

מר זאב שוורץ: ב14- לחודש ינואר קיבלתי אישור לתקציב 46,000 שקל לחצי שנה, עם התחייבות להודיע שלושים יום מראש במידה ויהיה שינוי.

מר זאב שוורץ: לפני כמה ימים קיבלתי טלפון בלילה הביתה: "דע לך, הקפיאו לכם את התקציב" אני נדהמתי, לא ידעתי במה מדובר.

מר זאב שוורץ: עד היום לא נתקבל דבר באופן רשמי אבל לאחר מכן שמענו על הסיבות לכך: לא מילאנו טופסים כרגיל, לא עבדנו על פי הקריטריונים שהסוכנות קבעה, וזה נכון, יתר על כן, מגיע לנו שלושים אחוז משנת 2001 שזה עשרים אלף שקל, וגם זה מוקפא, רטרואקטיבית.

מר זאב שוורץ: מה קורה פה?

מר זאב שוורץ: זאב שוורץ, יושב ראש ההתאחדות, שנבחר כדת וכדין, החליט לבקש ממר הנדל יושב ראש הוועדה לקיים דיון בכנסת.

מר זאב שוורץ: לא תיתכן סיבה אחרת, אין סיבה אחרת.

מר זאב שוורץ: יתר על כן, מינואר לא מעבירים אלינו כסף, אבל באים בטענות מחודש אוגוסט עד שלא פעלנו נכון.

מר זאב שוורץ: אז לכן סגרנו את ההתאחדות מחוסר תקציב מזה חודשיים.

מר זאב שוורץ: בינואר המטפלים בכך בסוכנות, מזה חודשיים לא ידעו שאנחנו לא ממלאים נכון את הטפסים?

מר זאב שוורץ: למה חיכו עד עכשיו?

מר זאב שוורץ: אז אני מבקש לדעת את הסיבה העיקרית להחלטה זו.

מר זאב שוורץ: מאשימים אותנו על שאנחנו לא מחכים בשדה תעופה לעולים החדשים.

מר זאב שוורץ: אני עוסק בזה באשקלון במשך עשרים וחמש שנה ובארץ שש שנים, ואני יודע מה זה לקבל עולה חדש ומכיר את שפתו.

מר זאב שוורץ: הסוכנות ומשרד הקליטה שיושבים פה, לעולם לא יהיו מסוגלים לעשות מה שאנחנו עושים בשטח.

מר זאב שוורץ: אנו לוקחים את העולה לעירייה, מחפשים לו עבודה.

מר זאב שוורץ: עם כל רצונם הטוב, קרה פה דבר שאני לא מבין אותו ולא יכול להבין אותו.

מר זאב שוורץ: אנחנו מתנדבים, אנחנו משרתים את המנגון, אולי צריך להיות הפוך?

מר זאב שוורץ: שהמנגנון ישרת אותנו?

מר זאב שוורץ: באמצעותנו את העולים.

מר זאב שוורץ: לא רק בשדה התעופה.

מר זאב שוורץ: הבאתי עמי מסמכים שיימסרו לכל הדורש.

מר זאב שוורץ: ביקשנו אישור לנציג בשדה התעופה, עד היום לא קיבלנו.

מר זאב שוורץ: מחרתים ביום שישי, מגיעים שמונה עולים מרומניה, עדיין אין אישור.

מר זאב שוורץ: יש בעיות כל כך פשוטות שאפשר לפתור אותן.

מר זאב שוורץ: מן הראוי שנציג הסוכנות בבוקרשט יתן לעולה חדש את הכתובת הפרטית שלי, של ההתאחדות ו23- הסניפים, של הסגנים, כדי שהעולה ידע כבר מרומניה לאן הוא צריך להגיע.

מר זאב שוורץ: זה משפר בהרבה את הרגשתו.

מר זאב שוורץ: דבר לא נעשה עד כה, אבל בטענות יודעים לבוא.

מר זאב שוורץ: לפני הקונגרס, בנובמבר לא היה לנו כסף כלל.

מר זאב שוורץ: ביקשתי מהסוכנות לאפשר לנו 4000 שקל על חשבון כסף שמגיע לנו, על מנת לארגן את הקונגרס.

מר זאב שוורץ: קיבלתי תשובה - "לפי תזרים מזומנים אי אפשר לתת לכם עכשיו".

מר זאב שוורץ: אני עובד בנק לשעבר, שלוש מאות מליון דולר זה התקציב של הסוכנות, שישה מליון דולר זה רק בשביל התאחדויות עולים.

מר זאב שוורץ: מה זה 4000 שקל?

מר זאב שוורץ: אז אני רוצה לדעת מה קורה פה.

מר זאב שוורץ: אם החלטתם שאנחנו לא רלבנטיים, אז תגידו לנו, נלך הביתה בשקט ונגמור את העסק.

מר זאב שוורץ: היחידים שלא מכירים בנו הם הסוכנות.

מר זאב שוורץ: בחודש נובמבר הסוכנות אירגנה באולם עינב בתל אביב יום הצדעה לעולי רומניה, ותיקים, חדשים, ללא כל תיאום איתנו, כאילו לא שמעו שאנחנו קיימים.

מר זאב שוורץ: קיבלנו הזמנה לבוא לאחר שקבלתי אישור ממשטרת תל אביב לערוך הפגנה של אלף איש מול אולם עינב בתל אביב.

מר זאב שוורץ: אנחנו ישבנו לפני כמה ימים ב28- לחודש עם הגברת ציפי פינקוס ועם מר אריה אזולאי, אני חושב שהגענו למצב שאפשר להתחיל למחוק את הכל ולהתחיל לעבוד בצורה קונסטרוקטיבית.

מר זאב שוורץ: לפני יומיים ישבתי עם נציגת הסוכנות, שמלווה אותנו והבטחתי שנמלא את הטפסים כמו שצריך ואנחנו נעבוד על פי הקריטריונים.

מר זאב שוורץ: אבל איך אפשר לעבוד?

מר זאב שוורץ: הרי אין לנו כסף לטלפון, שיק של 350 שקל חזר.

מר זאב שוורץ: קיימנו עכשיו ישיבת הנהלה, עם המזכ"ל שיושב פה ואני הוצאתי מכיסי מאתיים שקל לכיבוד קל.

מר זאב שוורץ: לכן אני מבקש, תתייחסו למה שאמרתי, תודה רבה.

מר זאב שוורץ: הבקשה האחרונה שלי שאני מבקש לדון בה היום, אני מבקש להודיע לכם שברומניה יש רכוש ציבורי רב, יש לי אינפורמציה בכתב על כ450- נכסים ששייכים לכולם, מתוכם חמישים כבר עברו לעמותה שהיא חצי שלנו מהארץ וחצי ברומניה.

מר זאב שוורץ: אין טעם להיכנס לפרטים, אבל יש עובדה אחת שחשוב לציינה - למרות שחיים בארץ 400,000 יוצאי רומניה, שזה בעצם רכושם הפרטי שנשאר שם, מעולם לא נבחר אף נציג מטעם גוף מסוים כדי לייצג אותנו.

מר זאב שוורץ: תודה רבה.

צבי הנדל: תודה, אומנם הישיבה הזאת לא טקסית, אבל מאחר ויושב הראש שלנו כל כך מתרגש ממנה, דבר שאני בהחלט מכבד, חשוב שכולנו נדע שזאת לא העלייה היחידה, וזה למרות שאני שייך אליה, זוהי מהעליות היותר מבורכות, עליה שקטה ותורמת ללא רעש והמולה, בלי שידעו בכלל מהם, מאז קום המדינה.

צבי הנדל: היא לא היחידה.

צבי הנדל: אנשינו מפוזרים בכל רחבי הארץ, יש ישובים בהם ריכוז יותר גדול, אבל גם זה לא בא לידי ביטוי.

צבי הנדל: לכן אני אומר כטפיחה על השכם לאלו המייצגים את החבורה הזאת, 400,000 יהודים אלה, שנדע, לא פתאום נשתנה.

צבי הנדל: כלומר יש להמשיך בשקט ובעשייה הברוכה, העניינית, מבלי לבקש דבר ומבלי להחצין את העשייה הזאת, צריך להמשיך ולא להשתנות בגלל שהיום הפכה להיות הרבה יותר סקטוריאלית, ממה שהיתה אולי בעבר, למרות שכמעט בכל התקופות היו הדברים האלה ועל כך יבורכו כולל גם אותם 400,000 וגם אתם המייצגים אותו ופועלים בעניין הזה.

צבי הנדל: אני מבקש ממר אזולאי, מהסוכנות פרטים על שלושת הדברים הבאים: 1.

צבי הנדל: מי מתעסק עם הרכוש היהודי שמדובר בו?

צבי הנדל: איך זה עובד? 2.

צבי הנדל: מה הפעילות שלנו, העם היהודי והסוכנות, בקרב יהדות רומניה?

צבי הנדל: איזה סוגי פעילות וכו', ואם ניתן לדווח בכמה מלים על המצב שם.

צבי הנדל: 3.

צבי הנדל: ואחרון, שכבר הזכרתי - כסף תקציב או מימון, אחד משלושתם.

אריה אזולאי: לוועדה המכובדת הזאת ידוע שבעצם המנדט של הסוכנות היהודית הוגבל, מבחינת מעורבותו של העם היהודי, בשני דברים.

אריה אזולאי: אחד זה פעילות ציונית ועידוד עלייה בגולה, והדבר השני - שותפות עם משרד הקליטה בקליטה ראשונית של עד שישה חודשים, זה המנדט שלנו.

אריה אזולאי: לכן השאלה הראשונה בנושא הרכוש, אין לסוכנות שום פעילות, זה נושא שמובל על ידי ארגון שקוראים לו איל"ר, שהוא מערכת כלל עולמית וראשי התיבות שלו הם: ארגון להחזרת רכוש יהודי.

אריה אזולאי: וזה כולל הן את כנסת ישראל, הן את הקונגרס היהודי העולמי והן את האוצר.

אריה אזולאי: משרד החוץ מעורב במערכת מסוימת, אלו הן מערכות שאינן בתחום טיפולה של הסוכנות.

אריה אזולאי: לקונגרס היהודי העולמי יש מערכת מיוחדת ונציג אחד יושב בפורום הזה, כך שנושא הרכוש אינו בתחומנו ואנחנו לא ממונים על זה.

אריה אזולאי: במסגרת המנדט אנחנו עוסקים בשני דברים, וכאאש עיריית אשדוד לשעבר הנני מכיר בהחלט במקומה וחשיבותה, בעבר בהווה ובעתיד של קהילת יוצאי רומניה, שנחשב לאחד מהריכוזים הכי גדולים, שקהילה קטנה זאת ממרכז אירופה, בעצם מהווה מעל לחמישים אחוז מהעלייה של כל מרכז אירופה, כולל הונגריה.

אריה אזולאי: מ57-' ואפשר ללכת גם מ93-' הממוצע הוא בין מאתיים שלוש מאות עולים.

אריה אזולאי: הטבלה כאן מראה שכל שנה בלי יוצא מן הכלל יש כ - 319 עולים.

אריה אזולאי: בשנה שעברה למרות כל המצב, הירידה והעלייה מברית המועצות, מרומניה עדיין יש את ה207- עולים.

אריה אזולאי: עולים שהוועדה לא שמעה עליהם, כי הם נקלטו בקרב החברה הישראלית.

צבי הנדל: טוב, זה היקף אחר,

אריה אזולאי: לא משנה, יש לנו גם עליות לפעמים קטנות בהיקף, מקובה, שדנו בה מספר פעמים.

אריה אזולאי: זו עלייה עם קליטה משפחתית רחבה, ברוכה וע"פ המימדים של הקהילה ברומניה, עלייה גדולה, יחסית.

צבי הנדל: אני מבין שהיום יהדות רומניה סביב עשרת אלפים איש, משהו כזה?

אריה אזולאי: תלוי מי צריך לחשב את זה, על פי ראש אנחנו מעריכים את זה ב כ 12,000- פחות או יותר.

אריה אזולאי: אנחנו אף פעם לא גורעים.

אריה אזולאי: ב- 91'- 15,000 , בינתיים עלו 2400 עולים בתקופה הזאת.

אריה אזולאי: יש נשירה גם לארצות אחרות ויש גם תמותה טבעית.

אריה אזולאי: דרך אגב, רוב העולים הם בגילאים די צעירים.

אריה אזולאי: בחמש השנים האחרונות השתתפו מעל 400 סטודנטים בסיורי גישוש ללימודים בארץ.

אריה אזולאי: בקהילה זו מתקיימת תנועת עלייה.

אריה אזולאי: התנועה מקיימת מועדוני אולפנים, ריקודים, חג ומועד, אולי הכי יפה בכל מזרח אירופה, כתנועה.

אריה אזולאי: מחנות, תנועות נוער, ומספקת בדיוק את המוטיבציה ואת האנשים לעלייה לארץ.

אריה אזולאי: לכן אנחנו בהחלט כמו בכל העליות, שותף בכיר בקליטה הראשונית.

אריה אזולאי: בקליטה הממשית עוסק משרד הקליטה והמדינה, בבעיות האמיתיות כמו שיכון, עבודה, חינוך ובריאות עוסקת המדינה.

אריה אזולאי: אנחנו עוסקים בהכנה לעלייה ודואגים לנחיתה הרכה, במובן של קבלת העולה בהגעתו, במסגרת מתקנים של משרד הקליטה.

אריה אזולאי: מספקים לו את המימד האישי, וכמובן את האולפן במשך חמישה חודשים והליווי הראשוני.

אריה אזולאי: את זה אנחנו בדרך כלל עושים בכל העליות, בשיתוף ובשילוב התאחדויות עולים, כי כולנו מודעים לכך, לכן אנו מתקצבים לזה כסוכנות יהודית להתאחדויות עולים סכומים ניכרים, מעל שלושה מליון דולר, שהם כמובן הולכים בעיקר להתאחדויות הגדולות הקולטות 35,000 עולים.

אריה אזולאי: כשקולטים מאתיים עולים המצב שונה.

אריה אזולאי: בשנתיים האחרונות בחלוקת העבודה עם משרד הקליטה, אנחנו הגבלנו והגדרנו את החלק של הסוכנות בהתאחדות.

אריה אזולאי: קבענו דברים אחדים.

אריה אזולאי: מנהלת האגף של פרוייקט התאחדויות עולים, ציפי פינקוס, אולי תרחיב על כך.

אריה אזולאי: הפעלנו תוכנית ונתנו להתאחדויות מנחים כדי שנסייע להם לקבל כסף הן מאיתנו והן ממשרד הקליטה בהגשת פרוייקטים.

אריה אזולאי: בעזרת השם ובעזרת המעשה בשטח, זה תמיד שילוב, הרי יש תמיד מעשה ונס, אז השם זה הנס אבל המעשה גם צריך לקלוט את העולה.

אריה אזולאי: כוועדה של חבר הנאמנים, שעוסקת בהתאחדויות ישבנו עם כולם, בהתאחדויות עולי רומניה.

אריה אזולאי: למרות כניסתו הנמרצת של ידידי מאשקלון מר שוורץ, הוועדה עדיין חיה ומטפלת וזה לזכותה, בנושא של הקהילה הוותיקה.

אריה אזולאי: קהילה של 400,000, יש להם מועדונים, אני בעצמי הקציתי שני מועדונים לפחות במקומות בהם יש ריכוז של קשישים.

אריה אזולאי: זה לא עניינה של הסוכנות, אנחנו מבקשים לעזור בקליטת העולה המגיע ובליוויו הראשוני תנצלו את עשרים הסניפים כדי לקלוט אותם, וזה מבורך.

אריה אזולאי: השינויים בהתאחדות, גרמו לעיכובים בהתארגנות לפעולה הממוקמת, להיות בשדה התעופה זה מעשה, זה לא רק טופס.

אריה אזולאי: לקלוט את העולים ולדעת מתי הם מגיעים, לאן הם הולכים זה מעשה.

אריה אזולאי: אנחנו לא רק דורשים אלא גם מנחים ולכן התקיימה פגישה מקצועית שמומנה על ידינו כדי לעזור להם, כמו התאחדות עולי ארגנטינה, התאחדות עולי צרפת, התאחדות עולי דרום אפריקה, כל ההתאחדויות שעושות עבודת קודש.

אריה אזולאי: אין בעיניי קליטה אפשרית ללא שילוב של העולים הוותיקים שקולטים את החדשים.

אריה אזולאי: לכן אני מקווה שההנהלה החדשה של התאחדות עולי רומניה תמצא את הדרך הנכונה להתעסק מסביב לאותם מאתיים עולים שמגיעים, וחלקנו בפעולה הזאת יובטח.

אריה אזולאי: כיום הוועדה שדנה בזה בחבר הנאמנים של פברואר, שזו ועדה של העם היהודי ולא של פקידים, ויושב הראש הוא מחוץ לארץ, החליטה שלא עמדו בקריטריונים, הם ביקשו שעד שההתאחדות תיכנס למסלול של קליטה ראשונית של העולים נקפיא להם את התקציב.

אריה אזולאי: בישיבה שקיימנו רק לפני שבוע כבר התקיימה פעולת ההדרכה, אני מאמין באמונה שלמה שהנושא יוסדר לטובת העולה הממשי.

צבי הנדל: מר אזולאי ידידי היקר, אני יושב פה בכנסת אבל אני יותר מפוליטיקאי, אני פלח, ואני גאה בכך.

צבי הנדל: אנחנו בכנסת קוראים לעניין הזה הכשרה מקצועית לעניין הזה ואני אומר את זה במובן הכי חיובי של המילה.

צבי הנדל: לפרק לחצים וכו' זה חשוב, כי בסופו של דבר אותו עולה מגיע לאן שהוא מגיע ומחפש עבודה, הכל חשוב.

צבי הנדל: שלא תהיה הרגשה שזה מסיבות לא ענייניות.

צבי הנדל: ספר לנו בכמה מלים על הפעילות שלנו ברומניה.

ציפי פינקוס: אני רוצה להוסיף משהו כי אני חושבת שנאמרו דברים שחלקם מאוד אמוציונליים ולא כל כך עובדתיים אני הייתי רוצה ליצור פה את הדיוק ולתת עובדות.

ציפי פינקוס: הסוכנות היהודית מטפלת כיום בעשרים וחמישה ארגוני עולים של התאחדויות שבעצם מייצגות ארץ מוצא.

ציפי פינקוס: לפני שנתיים התחלנו לעבוד לפי מודל קריטריונים אוביקטיביים, רציונליים ומדידים.

ציפי פינקוס: אין פה שום מקום לסימפטיות, קשרים או שיוכים, עשית, דיווחת, קיבלת.

ציפי פינקוס: אין פה שום פוליטיקה.

ציפי פינקוס: המעבר הזה מהסוכנות הפילנטרופית שכולנו מכירים לסוכנות שעובדת היום שונה וגם הקצאת התקציבים נעשית על פי הקריטריונים, על פי הביצוע.

ציפי פינקוס: אז אי אפשר לבוא ולומר מה זה הקריטריונים האלה.

ציפי פינקוס: הקריטריונים האלה עומדים לדיון, לויכוח, הם שקופים, מוכנים להציג אותם לכל אחד.

ציפי פינקוס: חלק מהארגונים הבינו את זה מיד, חלק אחר נדרש לקבל סיוע.

ציפי פינקוס: הסיוע שהוצמד לאותם ארגונים שהיו צריכים לעבור את התהליך הזה של הטמעת הקריטריונים, לווה על ידי אנשי מקצוע.

ציפי פינקוס: התאחדות עולי רומניה סרבה לקבל את העובדה הזאת שיש קריטריונים, וכן סרבה לקבל את הסיוע המקצועי במימון שלנו.

ציפי פינקוס: התקציב של ההתאחדות בשנה זאת גדל לעומת השנה שעברה, קובעי המדיניות שלנו לא מוכנים להמשיך לתת את התקציבים האלה לפעולות שאינן מכוונות לעידוד עלייה ולקליטה ראשונית.

ציפי פינקוס: מאחר וההתאחדות לא הוכיחה שהיא עושה את הדברים האלה, התקציב הזה הוקפא.

ציפי פינקוס: בשיחה שהיתה לפני שבוע, הדברים הובהרו, אני מקווה שההתאחדות תתחיל לעבוד עם המנחה המקצועית והם יוכיחו שהם אכן את הדברים האלה והם באמת נמצאים בשדה התעופה.

ציפי פינקוס: אישור הכניסה לשדה התעופה לא ניתן ע"י הסוכנות היהודית, אלא צריך לעבור תהליכים בטחוניים כדי לאשר אותם - כפי שאמרתי ברומניה הוקמה תשתית רחבה מאוד של פעולה בתחום הנוער.

ציפי פינקוס: הנושא של החינוך הפורמלי אינו בידינו.

ציפי פינקוס: יש פעילות חינוכית בלתי פורמלית, שהיא בהחלט על פי כל עקרונות הפעילות הקלאסית: פעולה במועדון, חגיגת חג ומועד, צופיות, יציאה לשדה, ליווי הלוח העברי והלוח הלאומי על ידי חגים בנוכחות מאות בני אדם.

ציפי פינקוס: כמעט כל הפעילות, הבלתי פורמלית החינוכית והתרבותית, נעשית שם על ידי הסוכנות היהודית.

ציפי פינקוס: אנחנו בהחלט פועלים, יש הפעלת אולפנים לעברית שלוש פעמים בשבוע, מעל חמש כיתות.

צבי הנדל: כמה שליחים יש לנו שם?

אריה אזולאי: לשם ניצול משאבים עשינו שותפות עם איל"ר והם משלמים חצי ממשכורתה.

אריה אזולאי: באולפנים יש מורים מקומיים, יש הכשרות, סמינרים, הכל מאורגן.

אריה אזולאי: השליחה אירגנה את כל הסיורים של הסטודנטים, את פתיחת התיקים, ואת העלייה.

אריה אזולאי: יש לנו גם עובדים מקומיים.

אריה אזולאי: המערכת היא מערכת משופשפת, מוכיחה את עצמה, רחבת ידיים ובעלת השפעה לעומק בתוך הקהילה, החודש יגיעו ארבע מאות עולים.

צבי הנדל: יפה, בארגנטינה פגשתי שליח שהחודש הוא חוזר לארץ, החוזה נגמר, הוא האריך שנה והוא חוזר.

צבי הנדל: הצעתי לו להישאר כיוון שהוא שם כמו דג במים.

צבי הנדל: הוא ענה שיש כללים ופעמיים לא עושים יותר.

צבי הנדל: יש הגיון כשמשאירים שליח הרבה זמן כי הוא רוכש נסיון, קושר קשרים וכו' ואז עבודתו נעשית יותר בקלות.

צבי הנדל: יש גם הגיון בהחלפה, כי השליח הופך להיות מקומי יותר מדי.

צבי הנדל: הוא שם כבר 9 שנים.

אריה אזולאי: יש כמה ארצות כמו בולגריה, שמנוהלות באופן שונה, כלומר אין לנו שליח במקום אלא מנהל הדסק פה נוסע כל שבועיים, מרכז את התיקים, מרכז את הפעולות ומתבסס על הסקטור המקומי.

אריה אזולאי: זה קורה בהרבה ארצות במרכז אירופה.

אריה אזולאי: השליחה היא על התקן הזה, היא בעצם אחראית על הדסק פה, ולכן היא יוצאת כל שבועיים וחוזרת.

צבי הנדל: היא בעלת משפחה?

צבי הנדל: איפה היא גרה?

אריה אזולאי: היא רווקה, שמתגוררת בירושלים.

אריה אזולאי: היא גם היתה מנהלת המרחב שלנו לקליטת עלייה, זה נשאר מהמערכת המקצועית.

יורי שטרן: לא רק שהיא עובדת בשני מוסדות, היא גם גרה בשני בתים, בשתי ארצות.

אריה אזולאי: עפ"י התוצאות, אני חושב שזאת אחת מהעובדות המעולות שיש לנו, ואתה מוזמן כסגן שר הקליטה לבוא להתלוות אלינו לרומניה, ותחזור להלל, לשבח ולרומם.

צבי הנדל: סימונה קדמי תסביר לנו בקווים כלליים כדי שנבין כיצד זה עובד.

סימונה קדמי: הגוף הוקם בתחילה כדי לטפל ברכוש היהודי במזרח אירופה באיל"ר, כפי שצויין, יש לו מנהל ומנכ"ל.

סימונה קדמי: הגוף הזה הורכב מנציגי כל הארגונים היהודיים הגדולים.

סימונה קדמי: איל"ר זה גוף שיושב בארץ ועובד בשיתוף פעולה גם עם האוצר, עם מדינת ישראל.

סימונה קדמי: אלי שפניץ הוא המנכ"ל, נפתלי לביא הוא מנהל.

סימונה קדמי: הדיונים מתנהלים כאן ובעקרון הארגון פועל כאן ויוצר שותפויות עם קהילות יהודיות.

סימונה קדמי: זהו ארגון גג שמכיל בתוכו נציגי ארגונים יהודיים שונים, לא רק ה-Claims, הג'וינט, בני ברית, הקונגרס והסוכנות, יש תשעה ארגונים שחברים בו.

סימונה קדמי: באופן כללי הפעילות היא בשיתוף פעולה עם הקהילה המקומית של אותה מדינה, מול הממשל של אותה מדינה, כדי לעסוק בצורה של חקיקה, להגיע למצב של טיפול ברכוש היהודי.

סימונה קדמי: הארגון הזה הוקם מלכתחילה לטפל ברכוש קהילתי ולא ברכוש פרטי.

צבי הנדל: עכשיו הוא כבר בעל חמישים נכסים, מה מהותם?

סימונה קדמי: זה בתי כנסת, בתי ספר, בתי חולים, בתי קברות וכו', הארגון הזה פועל אך ורק לגבי השבה של רכוש קהילתי, מוסדות, בתי כנסת, בתי קברות.

דורון זיידמן: מידע כללי, אחד הדברים המרכזיים שעומדים על הפרק בנסיעתו של נשיא רומניה לארצות הברית זו פגישה שלו עם ארגונים יהודיים שחלקם שותפים באיל"ר.

דורון זיידמן: הנושא הוא משך הזמן שמוקצה להעברת התביעות לממשלת רומניה.

דורון זיידמן: האינטרס שלנו, של איל"ר, הוא להאריך את משך הזמן הזה על מנת להערך בצורה יותר נכונה, לגבש מדיניות מה לעשות עם הרכוש ואיך לחלק אותו, איך להשתמש בו.

דורון זיידמן: זה הנושא שכרגע נמצא בין איל"ר לבין ממשלת רומניה.

צבי הנדל: הרב וסרמן ואחר כך אני אפתח את הדיון.

הרב יוסף וסרמן: כבוד היושב ראש, סגן השר, מכובדי, אני באמת רואה את זה כיום חג, והייתי אפילו אני מברך - שהחיינו וקיימנו והגענו לזמן הזה, שלראשונה נשבר פה טאבו שלא מדברים על יהדות רומניה, ברוך השם, היום בזכותך, צבי, מדברים.

הרב יוסף וסרמן: אני מתרגש מפני שבעובדות, בלי לפגוע באנשים, נוכל לומר לכל המכובדים פה ולפרוטוקול, עד כמה נציגי הסוכנות לא שולטים במה שנעשה ביהדות רומניה.

הרב יוסף וסרמן: אני מזכיר שהוועדה הזאת היא ועדת העלייה קליטה ותפוצות.

הרב יוסף וסרמן: בזכות התפוצות יש מקום לשני הנושאים האחרים.

הרב יוסף וסרמן: נושא התפוצות בנושא רומניה, אם זה היה נכון עד 1989, בצדק או לא בצדק, שאסור לדבר, היתה הסכמה שבשתיקה בין כל מוסדות הממשלה לממשלת רומניה, בגלל הנהגתו של הרב רוזן, שכך פותרים את הבעיות בצורה הטובה ביותר, אולי זה היה מוצדק.

הרב יוסף וסרמן: דרך זו הוכיחה את עצמה.

הרב יוסף וסרמן: מ1989- כאשר הקומוניסטים נפלו, צ'אושסקו נפל, ממשיכים באותה שיטה, בעוד שהנזק שנגרם הוא גדול.

הרב יוסף וסרמן: היום, קרסו כל השירותים ואני אסביר למה אני מתכוון.

הרב יוסף וסרמן: הם התרגלו שמאז 1989 עד 1994, כאשר הרב רוזן היה הרב והמנהיג, הנשיא וניהל בשלט רחוק מתל אביב, מפאת מחלתו, היום הם הגיעו שם לאותה הנהלה של מספר אנשים, שהם מעולם לא נבחרו.

הרב יוסף וסרמן: אמרו לי ממשרדי הממשלה שזה הגוף האחרון שלא קיים בחירות מזה חמישים שנה, ולא מאז שהדמוקרטיה שולטת ברומניה - הם ממשיכים באותה שיטה, מחפשים דמויות ציבוריות, על מנת לשלוט עם שלט מרחוק, מתל אביב או מירושלים, וטובת מספר אנשים היא החשובה, כאשר העם סובל וזועק לשמיים, רוצים אוכל, רוצים לעלות לישראל, ואנחנו לא נותנים, לא שומעים אותם, מפני שמשתמשים בדמויות ובקולות של כמה אנשים שהם נהדרים.

הרב יוסף וסרמן: דיברו פה על נציגת סוכנות נהדרת.

הרב יוסף וסרמן: זה לא תקין, עשר שנים שליחה, אחרי חמש שנים הפכו את זה לממונה.

הרב יוסף וסרמן: אפילו אתה כבוד היושב ראש, צבי הנדל, לא תהיה מסוגל בשבועיים לעשות חמישה תפקידים, בכירים ביותר.

הרב יוסף וסרמן: - א.

הרב יוסף וסרמן: חצי משרה נושא של שליחה, ב.

הרב יוסף וסרמן: נציגת איל"ר של הרכוש.

הרב יוסף וסרמן: באיל"ר לא מתאמים עם התאחדות עולי רומניה, מתאמים עם מדינת ישראל, עם המוסדות.

הרב יוסף וסרמן: יהודים חשובים, כל מיני ארגונים, אין שם נציג של משרד הקליטה או משרד החוץ.

צבי הנדל: אומרים שהאוצר בפנים.

הרב יוסף וסרמן: אני מבקש שהדבר הזה יבדק, תקבל את הרשימה של המשתתפים ואז תוכל לדעת מי צדק ומי לא צדק.

הרב יוסף וסרמן: באיל"ר כאשר יש סגירה בין מי שממנה את הוועדה הזאת, יש שני אנשים, אחד ידידי יושב ראש, אבי בקר, הוא החליף את סינגר היושב ראש, מזכ"ל הקונגרס.

הרב יוסף וסרמן: הוא הסכים איתנו שחייב להיות נציג אותנטי של הרומנים.

הרב יוסף וסרמן: לא יכול להיות שאנשים אמריקאים וכולם מדברים לגבי רומניה, כאשר אין אף אחד מהארץ שיכול להיות לפה, לארבע מאות אלף, כאשר יש שם רכוש פרטי וציבורי.

הרב יוסף וסרמן: מבחינת נתונים, ישנם שלושה אנשים במקום.

הרב יוסף וסרמן: סגן השר יורי שטרן, עד 1989 רומניה היתה דוגמא כקהילה עבור רוסיה.

הרב יוסף וסרמן: הרב רוזן הלך לרוסיה ולימד איך מנהלים קהילה.

הרב יוסף וסרמן: מאז 1989 אני מקנא ברוסיה, שליחים, מתנדבים, מורים, רבנים.

הרב יוסף וסרמן: לרומניה אין אף אחד, ויגיד לי כבוד נציג הסוכנות, על מה הוא מדבר?

הרב יוסף וסרמן: מזה כמה שנים התנועה לא פעילה, היתה תנועה בחמישה שישה סניפים בארץ, כיום אין.

הרב יוסף וסרמן: כאשר יש חלל ריק, מי מטפל בנוער?

הרב יוסף וסרמן: זה עבר עכשיו לקהילה.

הרב יוסף וסרמן: עכשיו בקהילה הקימו תנועה חדשה שקשורה לאמריקאים, כאשר היום מדינת ישראל היא מחוץ לתחום.

הרב יוסף וסרמן: אותה נציגה עוסקת בסוכנות, איל"ר, היא גם מנהלת בתוך שבועיים, וכל הכבוד, היא מוכשרת.

הרב יוסף וסרמן: מלבדה עוד ועדה שהיא מרכזת, ועדת תביעות פיצויים של השוויצרים לגבי אנשים.

הרב יוסף וסרמן: זה אומר חמישה תפקידים -

צבי הנדל: זה הדבר האחרון, הכי חשוב.

הרב יוסף וסרמן: עדיין לא נגעתי במשמעות, אני מדבר על דת, אני מבקש מהסוכנות שידווחו על הפעילות שנעשתה במשך שנתיים, איזה דברים נקודתיים נעשו?

הרב יוסף וסרמן: איזה סמינריון?

הרב יוסף וסרמן: איזה שליחים?

הרב יוסף וסרמן: יש לנו פה כמות אנשים נהדרים שיודעים את השפה ומוכנים בהתנדבות ללכת לסמינריון, לבוא ללמד אותם.

הרב יוסף וסרמן: אני מבטיח לך שאם אתה תיסע לסיור עם הסוכנות, אתה חוזר משם מאושר ביותר.

הרב יוסף וסרמן: הנקודה העיקרית היא מבחינת כל ישראל ערבים זה לזה.

הרב יוסף וסרמן: לכאורה מה הקשר שלנו לתפוצות לרומניה?

הרב יוסף וסרמן: דבר שני, אני סבלתי אישית, אני נותקתי מהוריי לפני שלושים שנה בגיל חמש עשרה, באתי בעליית הנוער, מפני שאמרו שאם אבא שלי יעזוב בתור רב את יהדות רומניה, כל יהדות רומניה לא תתקיים יותר.

הרב יוסף וסרמן: רק ב- 1989 הצליח אבי לברוח עם אמי לישראל.

הרב יוסף וסרמן: אני מרגיש חובה מוסרית עכשיו לדאוג לאלה שנמצאים שם היום.

הרב יוסף וסרמן: אין קבורה יהודית, גברים עושים טהרה לנשים, אין נושא של תעודת כשרות.

הרב יוסף וסרמן: יש רק בעלי תפקידים, שמות, שמתקשרים לתל אביב ולירושלים והם פותרים את הבעיות.

הרב יוסף וסרמן: כשנסענו מצאתי בבית קברות, אני לא מדבר על דת, גופה במשאית עם כלים, וזה כתוב בדו"ח של הסוכנות.

הרב יוסף וסרמן: ואני שואל, מה קורה?

הרב יוסף וסרמן: דבר שני, קוברים גוי עם יהודי, אין מנין לקדיש.

הרב יוסף וסרמן: מה המסקנה?

הרב יוסף וסרמן: ללא מסורת, המסורת שחיזקה אותנו, בנושא התפוצות אין קיום.

הרב יוסף וסרמן: אני יודע שאני הולך נגד הזרם, אני יודע שיש בסוכנות אשה נהדרת בשם טובה, ואני מציין אותה ואני יודע שיש רב בתפוצות, כאשר יש פה נציג התפוצות של משרד החוץ, שבנו עורך דין, שהוא נציג של מלכיאור, סוגרים הכל, בין שלושה אנשים ופותרים את כל בעיית יהדות רומניה.

הרב יוסף וסרמן: ברומניה צריך אדם שיפעל יום יום, יפגוש את הזקנים וישמע את הבעיות.

הרב יוסף וסרמן: הדבר היחיד שאפשר היה לתת ליהודים שם, המפגש באותה שפה עם היהודים בבית כנסת, מזה שמונה שנים איננו.

הרב יוסף וסרמן: אני קורא בהתרגשות ומבקש שתקבל דו"חות מכל התפוצות, כל מי שלוקח על עצמו אחריות לגבי גורלו של העם היהודי ברומניה, שידווח לך לא בסיפורים.

הרב יוסף וסרמן: מתי היה כנס, מתי נערך סמינריון ומה עושים כדי להציל.

הרב יוסף וסרמן: היהודים רוצים לעלות לישראל.

הרב יוסף וסרמן: שתצא מפה קבוצת הסברה.

הרב יוסף וסרמן: יש שם חמישים קהילות.

הרב יוסף וסרמן: איך בשבועיים מגיעים לחמישים קהילות?

הרב יוסף וסרמן: איך אפשר לבוא?

הרב יוסף וסרמן: אין לנו עם מי לדבר, מדברים עם רומנים מקומיים שמסבירים, תמלא טופס ותחכה לתור, שיהיה זמן לשליחה.

צבי הנדל: לנו פה בכנסת יש עובדות חרוצות, וקבלתי דף על ארגון איל"ר.

צבי הנדל: אני רואה פה שהארגונים החברים באיל"ר זה הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית, הקונגרס היהודי העולמי, הג'וינט, נדמה לי שכולם כמעט אותו דבר.

צבי הנדל: חוץ מהג'וינט.

צבי הנדל: אני לא מכיר את ועדת התביעות אני לא מכיר את בני ברית בינלאומי, ארגון ניצולי השואה בארצות הברית, מרכז הארגונים של ניצולי השואה בישראל.

צבי הנדל: אגודת ישראל העולמית, למה היא?

צבי הנדל: למה לא מפד"ל?

צבי הנדל: המשלחת האירופאית המאוחדת.

צבי הנדל: זה נושא ששווה ללמוד אותו.

סימונה קדמי: גם האוצר חבר בוועדה,

צבי הנדל: אני אבדוק זאת.

צבי הנדל: הערה אחת לרב וסרמן.

צבי הנדל: מהכרותי המצומצמת עם התחום הזה של עלייה קליטה ותפוצות, אם אתה לפעמים לוקח דגם או סמל של מדינה מסוימת ואתה רוצה להעתיק אותה לרומניה, יש קהילות בעולם שאין בהן אף שליח.

צבי הנדל: או שיש שליח במדינה אחת שמדי פעם הולך גם למדינה אחרת ומטפל בה.

צבי הנדל: אי אפשר לקחת דגם של ברית המועצות לשעבר, או רוסיה דהיום ולבקש שכל מה שיש שם, אבל במוקטן, שיהיה ברומניה.

אריה אזולאי: אין לנו שליחים בבלגיה, בשוויץ, בספרד,

צבי הנדל: הכל שאלה של הנושא הראשון שדיברתי עליו, אם יש או אין תקציב, מימון או כסף.

צבי הנדל: אם יש אחד משלושתם, אפשר להתקדם.

צבי הנדל: אז גם באמריקה הלטינית, יש בארגנטינה, אבל הוא אחראי גם על צ'ילי, יש שם קהילות שאי אפשר לזלזל בהן, לא קטנות, לא מאה מאתיים איש.

אריה אזולאי: יותר גדולות,

צבי הנדל: לכן אני אומר שנדע את הפרופורציות, זה לא מספיק.

צבי הנדל: הם יודעים שזה לא מספיק.

אריה אזולאי: אני הגדרתי את הנושא שאנחנו אחראים עליו באופן ישיר.

אריה אזולאי: אפשר רק לשבח ולהלל והתוצאה מדברת בעד עצמה.

אריה אזולאי: יהדות הונגריה היא יותר ממאה אלף יהודים, יש פחות עולים, עובדה.

צבי הנדל: בהונגריה יש שליח?

אריה אזולאי: יש שליח אחד, ויש יותר ממאה אלף יהודים.

אריה אזולאי: אנחנו לא מתערבים ולא נתערב במכרזים למינוי רב, אם לקחו את הטוב, את המתאים או את הכהן, זה לא תפקידנו.

מר חיים פורמן: אני מאשקלון, חי בארץ 53 שנים, עבדתי 51 שנה בחברת יכין בתפקיד מאוד בכיר בחקלאות, אני חקלאי.

מר חיים פורמן: רבותי, אני לא בנאי, למה יש לטייח כאן דברים, את מי מסדרים?

מר חיים פורמן: החבר ממשרד החוץ הוא לא בעניינים, הגברות משם הם לא בעניינים.

מר חיים פורמן: בעניינים של משרד החוץ.

מר חיים פורמן: ראש העיר לשעבר של אשדוד, הוא גם לא כל כך בעניינים, אני מכיר אותו היטב מהרבה נאומים, מהרבה כנסים.

מר חיים פורמן: רבותי, למה שנסדר אחד את השני?

מר חיים פורמן: היה אצלנו קונגרס ואנחנו בחרנו יושב ראש.

מר חיים פורמן: אני בכל ההתאחדויות של התאחדות עולי רומניה, בין החברים היו יצחק קופ, חבר כנסת לשעבר, אורי אליאב, ארתור איזראלביץ, מנחם אריאב.

מר חיים פורמן: יש כאן אינטריגות, 'עליהום' על התאחדות עולי רומניה.

מר חיים פורמן: אני מבקש בישיבתך פה אנא תאשר את זה, תקרא לחדרך, תשמע יותר פרטים, תהיה גם אתה יותר מעודכן.

מר חיים פורמן: כי מה שקורה הוא שאנחנו משתדלים בעדינות, בנועם, ולכן מדי פעם בפעם מקבלים יריקה בפרצוף וחושבים שיורד גשם.

צבי הנדל: תודה, אנחנו נשים את הכל על השולחן, לא צריך בחדרי חדרים.

יורי שטרן: אני פשוט לא הבנתי כלום, חוץ מזה שיש בעיות.

צבי הנדל: פרופ' בריילובסקי.

ויקטור בריילובסקי: אנחנו שמענו שלפני כשבועיים היתה פגישה עם מר אזולאי והיתה התקדמות.

ויקטור בריילובסקי: אני מקווה שאם תהיה עוד פגישה מהסוג הזה, תהיה עוד התקדמות.

ויקטור בריילובסקי: אני חושב שאחרי הפגישות האלה אפשר למצוא הסבר ואחר כך אנחנו נשמע מה קורה.

צבי הנדל: אין לי ספק.

הרב וסרמן: אני אציג אותו, הרב יוסי הראל, סגן הרב הראשי לצה"ל, היום הוא סגן מועצת רבנים יוצאי רומניה, אנחנו מטפלים בבעיות הלכתיות שמגיעות מרומניה.

הרב וסרמן: הוא היה מועמד שלנו, הצענו אותו למשרת רב ראשי.

הרב וסרמן: אני אבקש שיצויין, בעתון הרומני הופיע השבוע, הוא לא נבחר לרב ראשי מפני שהרב מנחם הכהן אמר שהוא נכה צה"ל ושבשל צורה חיצונית שהוא שמן וצולע, אינו מתאים לתפקיד, זו צורת ההתייחסות.

הרב וסרמן: הוא היה השנה ברומניה, ואני מבקש שיגיד מה הוא הרגיש עם אנשים.

שמואל הלפרט: לא נתייחס לרב מנחם הכהן שהוא לא נמצא כאן ולא יכול להשיב.

שמואל הלפרט: כשבן אדם לא נמצא, לא מקובל לתקוף אותו,

הרב יוסי הראל: אני שמח על ההזדמנות להיות פה.

הרב יוסי הראל: עקב שרותי הארוך בצה"ל הייתי מנוע מלהגיע לארצות מזרח אירופה, שמשם שורשיי.

הרב יוסי הראל: לפני שנה החלטתי שאני נוסע לבקר ולחפש קברי אבות.

הרב יוסי הראל: במסגרת זו הגעתי ליאס, והחלטתי לחרוש את כל מולדביה והגעתי גם לטרנסילבניה.

הרב יוסי הראל: הסתובבתי בבתי קברות, מצאתי ברוך השם את הקברים, מצאתי את אחי.

הרב יוסי הראל: הגעתי לבית הכנסת הגדול של יאס, והתרגשתי שם מאוד.

הרב יוסי הראל: בבית הכנסת היה הרב הצדיק מאפטה, אוהב ישראל, ועמו היו רבנים וגדולי ישראל.

הרב יוסי הראל: הגעתי למקום וראיתי קומץ יהודים שבקושי מגיעים למניין.

הרב יוסי הראל: אבל לשמחתי הרבה הם משתדלים לקיים שם שלוש פעמים ביום מניינים.

הרב יוסי הראל: ראיתי את ההתרגשות העצומה, הם ביקשו ממני לקרוא בתורה כמובן, ניצלו את נוכחותי שם.

הרב יוסי הראל: , שם שלושה שבועות, ואת השבתות עשיתי איתם ביאס, ההתרגשות הייתה גדולה.

הרב יוסי הראל: אחד מהזקנים שם אמר לי - שישים שנה לא שמעתי כזאת קדושה.

הרב יוסי הראל: גם תיקנתי להם שם את ספר התורה.

הרב יוסי הראל: לאחר שובי נתבקשתי לנסוע לשם שוב אבל יש לי ברוך השם תעסוקה מעל לראש, אני היום הרב הראשי של מטה יהודה, שזה 78 ישובים.

הרב יוסי הראל: אבל אני מוכן מפעם לפעם לתרום לעניין הזה, כי את אחי אנוכי מבקש, היום מספר ימים אחר חג הפורים ואנחנו לא יכולים להתעלם מהקריאה בה עמד מרדכי היהודי - "לעת הזאת רווח והצלה יעמוד ליהודים ממקום אחר".

הרב יוסי הראל: ומי יודע אם לעת כזאת הגעת למלכות?

הרב יוסי הראל: הבעיה שם היא שצריך לחרוש את המקום, לחפש את היהודים ולהשיב את הנפשות האובדות לעמם.

הרב יוסי הראל: חזרתי לשם לחודש ימים, על חשבוני הפרטי, עם חלק ממשפחתי, למען יכירו את השורשים, שיראו מאיפה אנחנו ינקנו את העוצמות הללו.

הרב יוסי הראל: הגיע הזמן לטפל ביהודים האלה.

הרב יוסי הראל: לא ראיתי שהדברים אכן מתנהלים, למרות שראש הקהילה ביאס עולה מעל ומעבר ברצון אבל מבחינת הפדרציה שיושבת בבוקרשט, לדוגמא - הגעתי בערב יום העצמאות לבוקרשט והתקיימה שם תפילה חגיגית למדינת ישראל, ביום העצמאות,

צבי הנדל: אני מכיר כמה בתי כנסת גם במדינת ישראל, שאין ביום העצמאות חגיגה.

יורי שטרן: לאחרונה, הודות לרב וסרמן, וגם למוצאו של אביגדור ליברמן ועוד כמה חברים, התחלתי להתעניין יותר בקהילה הזאת.

יורי שטרן: לקהילה כזאת שרוב רובה נמצא בארץ, מן הראוי היה באמת לעשות את רוב העבודה הן של הסוכנות, והן של ארגונים יהודיים אחרים, גם בנושא הרכוש עם, הנציגות של יהדות רומניה פה, עם התאחדות עולי רומניה.

יורי שטרן: ומדינות מזרח אירופה היו תחת דיקטטורה ולא היו ארגונים עצמאיים.

יורי שטרן: בלי העזרה המסיבית מהארץ ומארצות אחרות דבר לא ישתנה.

יורי שטרן: גם בברית המועצות לשעבר שהיא בעלת אוכלוסיה יהודית הרבה יותר גדולה והמחתרת הציונית פעלה שם לאורך שנים, לא היו קמים ארגונים וקהילות בהיקפים כאלה ללא עזרה, כי אין את הכוחות המקומיים המספיקים, בוודאי לא ברומניה.

יורי שטרן: איך איל"ר למשל יכולה לעבוד בנושא רכוש יהודי בעבודה עם הקהילות המקומיות, מה הקהילה שם יכולה לסייע לכם?

יורי שטרן: לעומת זאת פה יש ארגון ענק, רוב הידע על הרכוש היהודי ודאי נמצא פה ולא שם, מבחינת היהודים עצמם, זה פשוט לא טבעי -

אריה אזולאי: אבל על פי חוק הממשל זה מחייב קהילה מקומית.

יורי שטרן: אבל פורמלית זה ערוץ, השאלה איך אתה מכין את החומר.

יורי שטרן: לדעתי יש לעשות גם מהלך של חיזוק הפעילות היהודית המקומית, פעילות העלייה, פעילות דתית ופעילות תרבותית, וגם כל מה שקשור לרכוש היהודי, בהתבסס על ההתאחדות פה.

יורי שטרן: אולי להתאחדות יש בעיות משלה, אבל אין לי ספק שהרבה יותר קל לפתור בעיות ארגון, על המסה הדמוקרטית הזאת שיש לנו, הן דמוגרפית והן דמוקרטית, מאשר להתבסס על שרידי האוכלוסיה היהודית שהיא ברובה זקנה.

יורי שטרן: הרי כולם כבר עלו.

יורי שטרן: נשארו אנשים מבוגרים ומתבוללים, אנשים המרוחקים מהנושא היהודי, עליהם אפשר לבנות את תנועת העלייה?

יורי שטרן: או עליהם אפשר לבנות איזה שהיא התחדשות של התרבות?

יורי שטרן: אין ספק שבמדינות האלה יש מספר רב של אנשים ממוצא יהודי, שהם לא מודעים לשורשים שלהם, או מודעים אבל אין להם מה לעשות עם זה.

יורי שטרן: במרחב הזה חיו יהודים במשך מאות שנים, והוא היה אחד הריכוזים הגדולים, וזה תמיד נשאר.

יורי שטרן: כשנוצרים גרעינים חזקים של פעילות יהודית, האוכלוסיה הזאת נמשכת.

יורי שטרן: לכן כדאי להשקיע מאמץ זה שווה גם דיון רציני בסוכנות.

יורי שטרן: עם ציפי יש לנו שיח ארוך בנושא הזה, אבל היא לא קובעת, אני חושב שהסוכנות טעתה כשהיא הגדירה את המטרה של ארגוני עולים מבחינת התמיכה הסוכנותית כקליטה ראשונית.

יורי שטרן: הקליטה הראשונית זה חלק קטן מאוד של פעילות התאחדויות העולים ואם התאחדויות העולים חייבות להיות תלויות בממשלת ישראל, שזה משרד הקליטה, זה הופך אותם לפונקציה של השלטון, כאשר הם צריכים לייצג את האוכלוסיה מול משרד הקליטה.

יורי שטרן: לכן הסוכנות היא הגוף הלא ממשלתי שאמור היה לחזק אותם.

יורי שטרן: הגדירו את זה בצורה מטופשת, הרי רוב הקהילות נמצאות פה ושם אנשים מעטים, כך אני רואה את זה.

ציפי פינקוס: ימשך הדיאלוג, יש ממשלת ישראל,

יורי שטרן: זה נכון שיש ממשלת ישראל, אבל ארגון עולים זה לא רק קליטה במובן של הפעולה הממשלתית, זה ייצוג האוכלוסיה, זה תגבור הכוחות הפנימיים שלה מול הממשלה.

יורי שטרן: ואת זה אי אפשר לעשות -

ציפי פינקוס: חבר הכנסת שטרן, כמו שהממשלה מטפחת ודואגת לכל מיני נושאים שחשובים והמדינה בעיקר היום מתפרקת מהטיפול הישיר ומעבירה את זה לעמותות, בהחלט יש מקום שמדינת ישראל תדאג לקיום של התאחדויות עולים, כי הם מאוד משמעותיים ומאוד חשובים.

ציפי פינקוס: אבל אני לא חושבת שזה התפקיד של המדינה.

יורי שטרן: ציפי, אני חושב שבמקרה הזה הסוכנות היהודית עם האמצעים הדלים שיש ברשותה מבחינת הפעילות ברומניה, היתה יכולה לעשות תוכנית משותפת עם ההתאחדות, שמטרתה באמת לחזק את הפעילות שם ואת זה אפשר לעשות גם על ידי ביקורים.

יורי שטרן: הנושא של שליחה נשמע מוזר, אבל יכול להיות שזה עונה לצרכים.

יורי שטרן: זה גם חלק מתוכנית על שצריכה להתבצע ואני חושב שאולי הוועדה יכולה ליזום את המפגש הזה בשיתוף כמה גורמים מרכזיים שיחד עם ההתאחדות יקבעו תוכנית כזאת ואז לעשות את זה.

אריה קלמנוביץ: אני מרחובות, ואני מבקש דבר אחד, אנשים בעירנו מבקשים להקים לנו אנדרטה של סטרומה ואפקורה.

אריה קלמנוביץ: זכור לי שבאשדוד אדם אחד נלחם על כך והקים את זה.

אריה קלמנוביץ: ברחובות אין מקום מסודר לאנדרטה, אנו רוצים מקום ששם נוכל לעמוד דום ולזכור את שמות הילדים, האמהות והזקנים.

אריה קלמנוביץ: אני פונים לסוכנות שתיתן לנו עזרה כספית.

צבי הנדל: על אותו נושא מקימים כמה אנדרטאות?

אריה קלמנוביץ: לא, יש בחולון, יש בכמה מקומות,

צבי הנדל: לדעתי זה גרוע , היה צריך לעשות אנדרטה אחת רצינית מכובדת,

אריה קלמנוביץ: בינתיים לא עשו, עשו בכמה מקומות וברחובות אנשים פונים אלי ומבקשים ממני להקים את זה.

צבי הנדל: תודה, הרב הלפרט,

שמואל הלפרט: אני רוצה לנצל את הזכות דווקא בתור יוצא רומניה לומר כמה מלים.

שמואל הלפרט: ראשית אני רוצה לומר שיהדות רומניה תרמה תרומה גדולה מאוד להתפתחותה של מדינת ישראל.

שמואל הלפרט: במסגרת העלייה מרומניה הגיעו לכאן

שמואל הלפרט: בשנות החמישים אנשי מדע ואנשי רפואה שתרמו תרומה חשובה מאוד למדינת ישראל בתחילת דרכה.

שמואל הלפרט: זאת היתה עלייה ברוכה מאוד שהגיעה לכאן ולא עשתה שום רעש, לא עזבה את הארץ גם בתקופה הקשה ביותר, ב’49- וב’50-, כשגרו בצריפים בפחונים וכו'.

שמואל הלפרט: לצערנו הרב עלייה זו לא קיבלה את ההתייחסות הראוייה שהיתה צריכה לקבל, אולי בגלל שלא עשו רעש.

שמואל הלפרט: כאן ידוע שמי שלא עושה רעש, מי שלא הופך שולחנות לא יכול להשיג הרבה.

שמואל הלפרט: חשוב מאוד לאפשר להתאחדות עולי רומניה שיוכלו למלא את תפקידם מה גם שמדובר בסכומים קטנים.

שמואל הלפרט: אנשי הסוכנות, לא מדובר כאן בכספים גדולים, לא מדובר כאן על אנשים שרוצים להתעשר על חשבון התאחדות עולי רומניה, מדובר בסכומים מינימליים שיאפשרו לשמור על הקשר עם יוצאי רומניה ועל היחודיות של עולי רומניה.

שמואל הלפרט: בנושא של החזרת הרכוש היהודי, אני הייתי לפני מספר חודשים ברומניה וביקרתי במשרדים שמטפלים בנושא זה.

שמואל הלפרט: אני חייב לציין שהמשרד מאורגן בצורה יוצאת מן הכלל.

שמואל הלפרט: מאות תיקים על כל ישוב.

צבי הנדל: איפה ראית את זה?

שמואל הלפרט: בבוקרשט, משרד מסודר ומאורגן בצורה יוצאת מן הכלל.

שמואל הלפרט: אני מסלוי, עיירה ממולדביה, שמונים קילומטר מיאס.

שמואל הלפרט: עניין אותי לבדוק מה נעשה שם, ביקשתי את התיק מסלוי, תוך דקה קיבלתי את התיק וראיתי בדיוק את בית הספר שבו שאני למדתי, את הרכוש של הקהילה והבניין של הקהילה, הכל היה מתוייק בצורה יוצאת מן הכלל.

שמואל הלפרט: חשוב מאוד לסייע לקהילה.

שמואל הלפרט: אומרים שיש 10,000 איש.

יורי שטרן: שתים עשרה, ב- 30 שנות עלייה ירדו חלק.

שמואל הלפרט: המציאות היא שכיום יש רישומים על 10,000.

שמואל הלפרט: זה מה שאני רוצה לומר, ישנם כאלה שאומרים שבגלל השלטון הקומוניסטי שהיה במשך חמישים שישים שנה, הרבה מאוד יהודים הסתירו את יהדותם.

שמואל הלפרט: כיוון שפחדו להרשם כיהודים.

שמואל הלפרט: יש האומרים שיש אפילו יותר מעשרים וחמש אלף יהודים ברומניה, כיום.

שמואל הלפרט: לדעתי זה המצב גם בחבר העמים, שיש הרבה יותר יהודים ממה שרשומים באופן רשמי.

שמואל הלפרט: יהודים אלה נמצאים במצב קשה מאוד, חשוב מאוד לעזור להם בכל מיני דרכים.

שמואל הלפרט: יש אמצעים לעזור להם, הסוכנות חייבת לעזור לקהילה הזאת.

מר נתן כהן: אני סגן יושב ראש התאחדות עולי רומניה בארץ ויושב ראש התאחדות עולי רומניה בבאר שבע ובנגב.

מר נתן כהן: לדעתי לא יכולים להתערב בעניינים הפנימיים של הקהילה היהודית שם ברומניה, אנחנו צריכים להתרכז בבעיות שלנו, הבעיות שלנו זה כמו שאמרת, הרכוש היהודי, קליטת עלייה, פרוייקטים לקליטת עלייה.

מר נתן כהן: מה שכן מפריע לי שאנחנו לא מקבלים את האינפורמציה מרומניה על ידי השליחה מרומניה.

מר נתן כהן: כמה עולים מגיעים?

מר נתן כהן: מתי הם מגיעים ולאן הם מופנים?

מר נתן כהן: אנחנו צריכים לאתר אותם בעצמנו וזה מאוד קשה.

מר נתן כהן: הבעיה היא פה שאנחנו לא מקבלים אינפורמציה ישירות מרומניה אלינו, לאיזה סניפים מגיעים, אני צריך לחפש אותם בבאר שבע, בירוחם, בדימונה, אני לא יודע איפה הם.

צבי הנדל: מר אזולאי, מילות סיכום.

אריה אזולאי: אנחנו בסוכנות מוגבלים ומשתדלים לדבוק בעידוד העלייה.

אריה אזולאי: בעיית ארגון הקהילה, גם הג'וינט פועל שם, כל הבעיות הסוציאליות העזרה ההדדית וכו', זה מוסדות אחרים.

אריה אזולאי: אי אפשר לשים את כולם במערכת אחת.

אריה אזולאי: אני מציע לעבור מהשלב שכולם אשמים לשלב של מה אנחנו עושים.

אריה אזולאי: בשלב של מה אנחנו עושים תמצאו שותפים, בשלב שכולם אשמים, אז הם ימשיכו לעשות עבודה קדושה, באשמה.

אריה אזולאי: זה הכל.

צבי הנדל: מר שוורץ, מילות סיכום.

מר זאב שוורץ: קודם כל אני מברך על עצם הדיון, ומבקש להודות לנציג משרד הקליטה, לד"ר דב בן יוסף, על שיתוף הפעולה.

מר זאב שוורץ: לגבי הסוכנות, יש לנו כוונות טובות, אני מבקש לקבל סיוע מכם כפי שהבטחתם לפני שבוע, כשישבנו.

מר זאב שוורץ: אני מזכיר לכם את ה- 30% מלפני שנה, שאין שום הצדקה שתקפיאו את זה, כי אם אנחנו לא נקבל את זה, אני מודיע פה, פה מחר אני סוגר את הדלת, ממילא ישיבות הנהלה עושים בכל מיני מקומות, בלי דלק אי אפשר לעשות שום דבר.

מר זאב שוורץ: אני לא יכול להרשות לעצמי שעתונים יכתבו שהוחזר צ'ק של שלוש מאות שקל, אני מקווה לדרך חדשה לטובה.

צבי הנדל: חברי הנכבדים, א', תודה לכל מי שהגיע לפה, ב', הגשתם את מה שאמרתי למי שלא היה מודע לזה בתחילת הדברים, יש פה הרבה אמוציות.

צבי הנדל: בדרך כלל, כמו בכל דבר, האמת היא באיזה שהוא מקום באמצע.

צבי הנדל: אם יש קטעים של חוסר הידברות, זה הנזק הכי גדול והקטילזטור הכי גדול לכעסים ולחוסר הבנה.

צבי הנדל: אני מבקש מכולם, ומאחר ואתה בכיר מהסוכנות, שיושב איתנו כאן, לקבל על עצמכם לעשות את הדיונים, להגיע להסכמות, לקבוע את כללי העבודה וכו'.

צבי הנדל: אני מאוד מבקש ממך שבעוד חודש חודשיים תשלח לי או למר אזולאי מכתב, על כך שאתה מודה לו שנפתרו הבעיות וכו', והעתק אלי.

צבי הנדל: אם אתה לא מודה לו, אז גם כן תכתוב.

צבי הנדל: הדבר הנוסף שאני מבקש מגבירתי הנכבדה מהקונגרס היהודי העולמי, על איל"ר, תשלחי לי, א', חומר רקע שמסביר ממה זה מורכב וספציפית על רומניה ומי אנשי הצוות.

סימונה קדמי: בשמחה רבה.

צבי הנדל: אני מאוד מודה לכולכם, כל טוב, הישיבה נעולה.