ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 195, 2002-02-18 09:30

סופה לנדבר: אני הצעתי ויזמתי את הנושא לדיון בוועדת העלייה והקליטה כשהנושא הוא הקשיים בהקמת פרוייקטים תרבותיים של עולים חדשים ומקורות מימון.

סופה לנדבר: בזמן האחרון המצב במדינה קשה מאוד, מבחינה כלכלית וביטחונית, כך שלענייני תרבות וכל הפרוייקטים שקמו בקשיים אדירים והתקדמו במדינה, לא לכולם יש זמן, רצון ותשומת לב במובן של מקורות המימון.

סופה לנדבר: הזמנו לכאן אנשים שמייצגים את הפרוייקטים התרבותיים השונים בערים שקלטו עולים בצורה מוצלחת ביותר.

סופה לנדבר: הזמנו לכאן את נציגי האופרה באשדוד, את נציגי תיאטרון בלט פאנוב באשדוד, הזמנו את נציגי תיאטרון קומדיון בירושלים, הזמנו את נציגי תיאטרון דגש בבאר-שבע, הזמנו את תיאטרון מוזאיקה, הזמנו פסנתרן ג'ז וכל אלה מפורסמים בעולם כולו ואני מקווה שיהיו מספיק מפורסמים גם במדינת ישראל.

סופה לנדבר: התאספנו כאן כדי לחשוב יחד איך אנחנו עוזרים לאנשים הללו שנמצאים במצב כלכלי קשה ביותר וכדי שכל פעולותיהם עד עתה לא ירדו לטמיון.

סופה לנדבר: אנחנו לא רוצים שכל המאמצים שדרושים לתרבות ולקידום התרבות במדינת ישראל ירדו לטמיון וזאת בגלל שאנשים מפוטרים ומתייצבים בלשכת העבודה.

סופה לנדבר: אני מקדמת בברכה את סגן שר הקליטה, חבר הכנסת יולי אדלשטיין.

סופה לנדבר: נמצאים כאן אנשי משרד הקליטה, משרד התרבות, משרד האוצר, אומנות לעם ועוד.

אדוארד איידליס: עליתי בחודש מאי מארמניה.

אדוארד איידליס: כאמן החיים שלי הם חיי אומן ואני רוצה לביים ולעשות משהו אומנותי.

אדוארד איידליס: כמובן שיש לי בעיות כספיות וכל התקציב שאני מקבל הולך לדברים טכניים, כך שלא נותרים כספים לשלם לשחקנים ולפעול באופן אומנותי.

עמנואל שן: הרעיון הוא שהפרוייקט הזה יעבוד במסגרת סדנת התיאטרון הירושלמית שתהיה העמותה המאמצת שלי והוא יפעל כתיאטרון שמבוסס בעיקר על ספרות שתעובד לתיאטרון.

עמנואל שן: מדובר בספרות תפוצות, בספרות שגם יהיו בה סופרים יהודים וגם ספרות שתקרב תרבויות באמצעות תיאטרון.

עמנואל שן: כל הרעיון הזה כרגע התגבש בחודשים האחרונים ואנחנו מנסים לגייס את המשאבים ההולמים על-מנת להוציא אותו מהרוח אל הפועל.

סבטלנה לפין: התמיכה שניתנת היא בדרך כלל ניתנת לפרוייקטים ובצורה כזאת אף פעם אי-אפשר יהיה לפתור את בעיית הקליטה של אנשי המקצוע מכיוון שהתמיכה שניתנת למשל ממרכז קליטת אומנים עולים היא לא כמו שנותנים למדענים מלגת שפירא כאשר במקרה זה נותנים לבן-אדם לעבוד חצי שנה אצל מעביד, ואם הוא נקלט במקום, הוא ממשיך.

סבטלנה לפין: כאן נותנים מעט כסף לעשות איזשהו פרוייקט.

סבטלנה לפין: אנחנו מדברים על אותו אדם ששם בצד את הפרנסה שלו, כי אחרת אי-אפשר לעבוד בצורה מקצועית.

סבטלנה לפין: אי-אפשר לעבוד שמונה שעות בשמירה ואחר-כך לבוא, לעבוד בכנות ובכל הכוח ולעשות אומנות שאפשר להגיש אותה לקהל.

סבטלנה לפין: זאת אומרת, אנשים מאבדים את פרנסתם, מקימים את הפרוייקט, הפרוייקט נניח רץ כמה פעמים אבל אחר-כך נופל מסיבות שאני אסביר, ומה קורה?

סבטלנה לפין: מי שכבר הגיע לגיל פנסיה והבטחת הכנסה, מקבל את הבטחת ההכנסה שלו, אבל מי שמעט צעיר יותר, מה הוא צריך לדעתכם לעשות?

סבטלנה לפין: דרך אגב, זה גם מסביר למה המון אומנים מתחת לגיל פנסיה, מתחת לגיל הבטחת הכנסה, כמעט ולא מנסים ליצור פרוייקטים אומנותיים, או שמשתלבים פה ושם בדברים קיימים ישראלים או שפשוט פורשים.

סבטלנה לפין: לגבי הקריטריונים.

סבטלנה לפין: אנחנו ניסינו לקבל תמיכה ממרכז קליטת אומנים עולים, אבל הקריטריונים של מספר שנים בארץ כל פעם משתנים ואין לי מושג על-סמך מה הם משתנים.

סבטלנה לפין: בנוסף לכך גם לא מודיעים על כך.

סבטלנה לפין: אחרי שמקבלים סירוב, מקבלים הסבר ומסתבר שהקריטריונים שונו ואותם אומנים הם כבר לא אומנים עולים אלא אלה הם ותיקים שצריכים להיות מסודרים.

סבטלנה לפין: אפילו לגבי הסף של עשר שנים, רוב האנשים כאן מעל עשר שנים בארץ, אבל כולם מסודרים?

סבטלנה לפין: כולם בעלי דירות ונקלטו היטב?

סבטלנה לפין: דיברו כאן בעניין של אפשרויות טכניות.

סבטלנה לפין: בארץ באמת מסיבות מאוד מוזרות האולמות - אפילו אלה מהם שאפשר לומר שהם מקצועיים – ריקים.

סבטלנה לפין: משלמים הון תועפות רק על שכירות של האולם אבל יחד עם זאת צריך להביא אנשי תאורה, תרגום, הגברה וכולי, ורוב התקציב הולך לשם.

סבטלנה לפין: צריך להקים גופים שבן-אדם ידע שזה מקום עבודתו.

סבטלנה לפין: אם משקיעים כסף, יודעים שזה לא כסף שהולך ומתבזבז אלא זה כסף שאתם זורעים אותו והוא צומח ומתקבלת תוצאה שפועלת לאורך כל הזמן.

סבטלנה לפין: אז באמת פותרים את הבעיה.

סבטלנה לפין: לא דוחקים אותה ואומרים שיש לנו פעילות במקומות שונים, כאשר בעצם זה מהווה בלון.

סבטלנה לפין: יש נושא אחד וכאן אני רוצה להתייחס להרצה של פרוייקטים והצגות.

סבטלנה לפין: אני מבינה שיש שוק פתוח, אבל אם הגענו לכאן ואם מדברים על לקלוט אותנו, צריכים גם לחשוב איך אנחנו משתלבים בתוך ההצפה הזו של אומנים שמגיעים כל פעם מרוסיה, כאשר לפעמים אפילו לנו, לאומנים מקומיים, אין מקום בעולם.

סבטלנה לפין: אנחנו רוצים לשכור אולם, רואים את לוח הזמנים ורואים שהכל תפוס כי הכל אצל הרוסים ואין לנו מקום.

סבטלנה לפין: צריכים איכשהו לפתור את הבעיה ולפנות גם לנו מקום כדי שנוכל להתפרנס.

סבטלנה לפין: אני לא מדברת על עולים אלא אני מדברת על יבוא של מופעים, כאלה שבאו, לקחו את הכסף ונסעו.

סבטלנה לפין: אלה הבעיות שצריכות לבוא על פתרונן, כי אם לא, הבעיה תישאר כפי שהיא.

ריקה זילבר: מדובר בלהקת בלט וזה אומר שאי-אפשר לעשות חלטורות.

ריקה זילבר: זה אומר שכל רקדן צריך להתאמן חמש, שש ושבע שעות ביום.

ריקה זילבר: זה אומר שאם אין לו משכורת והוא לא ילך לחפש פרנסה בחתונות או במקומות אחרים, הוא לא מחזיק מעמד.

ריקה זילבר: לכל ההופעות שלנו הזמנו את שר המדע ואנשים ממשרד הקליטה, אבל בודדים הגיעו ממשרד הקליטה כשממשרד המדע לא הגיע אף אחד.

ריקה זילבר: היו לנו הופעות בסוזן דלאל.

ריקה זילבר: ב17- במרץ יש לנו גאלה שתעלה לנו הרבה מאוד כסף בסוזן דלאל והיינו רוצים שאנשים פשוט יבואו ויראו.

ריקה זילבר: אני בטוחה שאם יראו, יקנו.

ריקה זילבר: אני מבינה שהוגש בג"ץ לפני מספר חודשים והוחלט לבדוק שוב את התקציבים לתרבות.

ריקה זילבר: עם כל הכבוד, יש להקות ותיקות בארץ שאליהן הולך אחוז של התקציבים בלי כל התחשבות בכמות היצירה שהם מביאים.

ריקה זילבר: בלהקה של בלט, אם רקדן אחד שובר רגל או קורע גיד, צריך שיהיה לו מחליף.

ריקה זילבר: זאת אומרת, אם אנחנו 12 רקדנים על הבמה במופע, אנחנו צריכים לפחות 15 או 16 אנשים במשכורות כדי שאם יקרה משהו, לא נצטרך לבטל את ההופעה.

ריקה זילבר: אנחנו מדברים על עבודת פרך שמתבצעת יום ולילה.

ריקה זילבר: יושב כאן נתן מאומנות לעם שהיה אצלנו בביקור ובאמת מנסה לעזור במה שאין לו.

ריקה זילבר: כל מי שראה אמר שזו אחת מלהקות המחול המובילות בארץ.

ריקה זילבר: יש לנו אנשים שהיו סולנים בכל מיני להקות בארץ ובחו"ל ונעשית עבודה יוצאת מגדר הרגיל.

ריקה זילבר: יצאנו עכשיו עם מופע גם לבתי-הספר שאנחנו מקווים שיימכר וממנו תהיינה לנו הכנסות, אבל יצאנו עם המופע עכשיו ולשנת הלימודים הזו הוא כבר לא רלוונטי אלא יהיה רק בשנת הלימודים הבאה כי נכון לעכשיו סלי התרבות נסגרו.

ריקה זילבר: יושב כאן אחד הכוריאוגרפים הגדולים בעולם, ולרי, מקבל כל חודש הזמנות להופיע בחו"ל, לנסוע לחודש-חודשיים לתורכיה, ואנחנו יודעים שאם הוא ייסע לשם, הלהקה מתמוטטת כי היא לא יכולה להתקיים בלעדיו.

ריקה זילבר: מתוך ציונות – ואני לא מתביישת לומר את המילה הזאת – הוא נשאר כאן ולא נוסע.

ריקה זילבר: הוא החליט שהחלום שלו הוא להקים בית ספר למחול ולהקה, ולאו דווקא בתל-אביב אלא בעיירה שנחשבת פחות או יותר לעיירת פיתוח.

ריקה זילבר: אני אומרת לכם עוד דבר – והוא בטח יכעס עלי – שהמשכורת של ולרי, כמו של הרקדנים, היא בסביבות 3,500 שקלים בחודש ועם זה הוא צריך לחיות.

ריקה זילבר: מנהלת הלהקה אילנה עובדת כבר כמה שנים בהתנדבות.

רחל קמינקר: אני רוצה להודות לכולם, לכל אלה שמעונינים הפרוייקט הזה יתקיים.

רחל קמינקר: אני רוצה להציג את האנשים שיושבים אתי כאן.

רחל קמינקר: נמצאת כאן פרופסור רשל שולוב שמלמדת באקדמיה למוזיקה בירושלים ושני סטודנטים, יוליה פרנקל ואנה סקיבינסקי שמשתתפות בפרוייקט הזה.

רחל קמינקר: נמצא כאן גם סולן האופרה, ולדימיר נפארי, שהשתתף באופרה בסנט-פטרבורג.

יולי יואל אדלשטיין: אני אתייחס לכמה נקודות - ואעשה זאת בסגנון טלגרפי – שאני מקווה שיהיו נקודות מעשיות.

יולי יואל אדלשטיין: מאחר שבחדר הזה יושבים אנשים שמסכימים מלכתחילה על חשיבות האומנים העולים שהגיעו ולתרומה העצומה שהם יכולים לתת לנכדים שלנו ולילדים שלנו, אני לא חושב שזה הפורום המתאים אבל יש פורומים אותם כן צריך לשכנע, ואני אתייחס בהמשך.

יולי יואל אדלשטיין: מטבע הדברים אני אתייחס לתפקידו של משרד הקליטה.

יולי יואל אדלשטיין: משרד הקליטה יכול לעשות שני דברים וזאת הוא עושה.

יולי יואל אדלשטיין: בגאווה אני יכול לומר שעושים אותם לא רע, וגלינה יחד עם מרק יוכלו לספק יותר פרטים ממני על פרוייקטים אלו ואחרים.

יולי יואל אדלשטיין: הדבר הראשון שאנחנו עושים הוא מתן עזרה לאומנים בשלב הראשוני ביותר, על-פי כל הקריטריונים ואני לא אכנס לכל הבירוקרטיה.

יולי יואל אדלשטיין: כשאני אומר עזרה, אם זה דרך ועדת הארבעה, אם זה דרך אפיקים נוספים של הקליטה, אבל את הדחיפה הראשונה משרד הקליטה יכול לתת.

יולי יואל אדלשטיין: דבר שני שמשרד הקליטה יכול לתת זה לתת ביטוי דווקא לא לאנשים שמיוצגים בחדר הזה אלא לאומנות – תרשו לי, אף אחד לא שם אותי שופט – עממית יותר.

יולי יואל אדלשטיין: בתי תרבות של עולים בישובים שונים שלפעמים הם ברמה מצוינת, אבל הם ודאי לא האופרה של אשדוד וזה לא פאנוב ולא הפרוייקטים שאנחנו עוסקים בהם כרגע.

יולי יואל אדלשטיין: במוצאי-שבת – כעדות אישית – הייתי בהצגה נהדרת בפרדס חנה, במתנ"ס מלא ב450- איש, הצגה של חובבנים.

יולי יואל אדלשטיין: הצגה נהדרת, אני נהניתי, אנשים נהנו, כולם נהנו, השחקנים מאוד נהנו, אבל אנחנו לא עוסקים כאן באומנות שמחר נייצא אותה ללונדון או לניו-יורק אלא אנחנו עוסקים כאן בבילוי מאוד נעים ומאוד מתורבת של אנשים בפרדס חנה.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי מה שמשרד הקליטה לא יכול לעשות.

יולי יואל אדלשטיין: הוא לא יכול להחזיק או לתחזק – תלוי מה יהיה הביטוי הנכון – לטווח ארוך פרוייקטים אומנותיים יקרים שבכל העולם ולא רק במדינת ישראל נתמכים על-ידי המדינה כגון אופרה, כגון תיאטרון ברמה לאומית או אפילו בינלאומית, כגון בלט או פסטיבלים.

יולי יואל אדלשטיין: אני חייב לומר לכם שלפעמים אנחנו כן שוברים קריטריונים, כן עוזרים וכן מתעלמים מכל מיני דברים שאולי לכאורה היינו צריכים לומר שזה לא בתחום האחריות שלנו והדברים ידועים ולא נפרט אותם.

יולי יואל אדלשטיין: אפרופו קריטריונים של מרכז לקליטת אומנים עולים, מה שאני יודע לגבי הקריטריונים, נכון שהם משתנים כפי שקרה עכשיו.

יולי יואל אדלשטיין: נכון שפעם זה היה שלוש שנים, אחר-כך זה היה חמש שנים, אחר-כך שבע שנים ועכשיו זה עשר שנים.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו משנים אותם בלית ברירה כי אנחנו לא רוצים להשאיר אומן פצוע בשטח – תסלחו לי על הדרמטיות של הביטוי – אם הוא תשע שנים בארץ, אבל יש גבול גם לזה.

יולי יואל אדלשטיין: אמרתי שאם בחדר הזה כולנו משוכנעים, אז בעולם הגדול שלנו של מדינת ישראל, לא כולם משוכנעים.

יולי יואל אדלשטיין: תסלחו לי שאני עוד פעם מערב אלמנט אישי, אבל כשעזבתי את משרד הקליטה בגלגול הקודם ב1999-, אז הייתה כתבת תחקיר בערוץ 2 על בזבוז כספי המדינה ואחד משלושת הכוכבים שמבזבזים הייתה הסימפונית רעננה ונשאלה שאלה למה משרד הקליטה מבזבז את תקציבי המדינה בתמיכה בסימפונית רעננה.

יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, אני לא זוכר שהיו תגובות נזעמות אלא לכלכו את משרד הקליטה, לכלכו אותי באופן אישי ובזה נגמר העניין.

יולי יואל אדלשטיין: חדשות ערוץ 2 יצאו עם כתבת תחקיר מצוינת שכפי שאמרתי הגיבורים היו סימפונית רעננה ומועדון שיט.

יולי יואל אדלשטיין: עד היום זה כואב לי.

יולי יואל אדלשטיין: לא פעם ראשונה העבירו עלי ביקורת, אבל עד היום כואב לי לדעת שכנראה למשרד הקליטה אסור לתמוך בסימפונית רעננה או אסור לתמוך במועדון שיט שמתאמן בו מי שאז לא היה בעל מדליה אולימפית ומי שאז עוד לא הכירו אותו.

יולי יואל אדלשטיין: נקודה אחרונה ועניינית.

יולי יואל אדלשטיין: גבירתי היושבת-ראש, השאלה מה קורה בזמן המעבר.

יולי יואל אדלשטיין: מה קורה אחרי שאומן עולה או להקה או תיאטרון או בלט מגיעים לארץ.

יולי יואל אדלשטיין: אומרת גלינה לא, אי-אפשר יותר, שלוש שנים, חמש שנים ולא יותר.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו משרד הקליטה ומגיעים אומנים חדשים והתקציב לצערנו לא גדול.

יולי יואל אדלשטיין: השאלה היא מה קורה בנקודת המעבר הזאת ואיך אנחנו לא נותנים ליפול.

יולי יואל אדלשטיין: אני כמשרד הקליטה יכול לומר שאנחנו נמשיך לסייע בשלב הראשוני ונמשיך גם לפעמים לשבור את הקריטריון עד כמה שאנחנו יכולים.

יולי יואל אדלשטיין: כאן קיים משרד המדע, התרבות והספורט.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא מגלגל את הנושא אליו, אני יודע שהתקציבים של כולם מוגבלים, אבל כאן צריך לחשוב איך ומי קובע, למי באיזשהו שלב אומרים תודה רבה, היית נהדר, עכשיו לך תחפש עבודה, ומי זכאי ויכול להמשיך ליהנות מהתמיכה הממשלתית.

שרה ליסובסקי: אני פונה אליכם כי אתם המחוקקים.

שרה ליסובסקי: אם לא ייווצר מצב כמו שהיה לפני כמה שנים, שהיה תקציב מיוחד שנתן אפשרות לתת עדיפות לקליטת העלייה בגידול אוכלוסייה ודברים כאלה, זה לא יעזור והעסק הזה לא יקום על רגליו.

שרה ליסובסקי: במערכת הקיימת עם הטירוף של הקריטריונים והבג"צים כשהכל מוכרח להיות שוויוני – ואני לא יודעת איך עושים באומנות שוויוני – הטירוף הזה יהרוג את המערכת.

שרה ליסובסקי: אנחנו יכולים פה לדבר עשר שעות, 15 שעות, עשרים שעות, אבל אם לא תימצא דרך להעמיד לעניין הזה תקציב מיוחד בקריטריונים מיוחדים, שום דבר לא יעזור.

יולי יואל אדלשטיין: יש פה למשל קטגוריה אחת שלא מיוצגת ועברנו אתם את הנושא ואלה הן התזמורות.

יולי יואל אדלשטיין: בשנת 1991-19990 כל ראש עיר שמכבד את עצמו הקים תזמורת, כל עיירת פיתוח הייתה בה תזמורת.

יולי יואל אדלשטיין: אז נכון שכמה הפכו לתזמורות הדגל של מדינת ישראל – ראשון, סימפונית רעננה, אשדוד – וכמה תזמורות קיימות עד היום, אבל היו כמה וכמה שנפלו והאנשים הטובים שניגנו שם - וגם לגביהם נאמר שהם היו כאלה שגדלנו על הביצועים שלהם לפני עשרים שנה - הם נעלמו ואני לא יודע מה הם עושים היום.

יולי יואל אדלשטיין: אני מניח שחלק ירדו מן הארץ וחלק עובדים בשמירה או בחלטורות במסעדות.

יולי יואל אדלשטיין: את הקטע הזה עברנו ועכשיו אנחנו בסיבוב השני של אלה שהחזיקו קצת יותר מעמד.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שתפקיד הוועדה ליזום דיון כולל ואני אשמח לשבת בו יחד עם שר התרבות ושר האוצר או ראש אגף התקציבים במשרד האוצר כדי לראות איך אנחנו מנסים לפרוס את כל העוגה הזאת.

יולי יואל אדלשטיין: יש החלטת ממשלה, לפחות בתחום הצר שלי ואני לא נכנס לכל ההיבטים של התרבות, משנת 1994 שאומרת שכל דבר שנוגע לעולים, גם היבטים תקציביים במשרדי ממשלה שונים, צריך להיות מתואם עם המשרד לקליטת העלייה.

יולי יואל אדלשטיין: ההחלטה הזאת, גם בתקופה שהייתי שר הקליטה, לא בוצעה אף פעם.

יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה שעכשיו אנחנו הולכים לאיזשהו שלב ראשון של ביצוע כאשר הוקמה ועדה בהשתתפות מזכיר הממשלה ומנכ"לי המשרדים הרלוונטיים.

יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות שמשם נוכל להגן – ודאי לא להגדיל - על המשאבים ולראות איך אנחנו פועלים בתחום הזה.

אירנה מורן: לתיאטרון אין בית.

אירנה מורן: יש לנו הסכם עם מתנ"ס במושבה הגרמנית שנהפוך לתיאטרון הבית שלו אבל זה לא בית התיאטרון.

אירנה מורן: אני לא יכולה להחליט שהיום אני פותחת במה ומופיעה ומחר לא, כי אני תלויה בפעילות שמתקיימת במתנ"ס.

אירנה מורן: הדבר החשוב ביותר הוא חשיפה ופרסום, אבל זה גם הדבר היקר ביותר.

אירנה מורן: הזמנו להצגת בכורה חברי ועדת רפרטואר של אומנות לעם שלצערי הם לא הגיעו אבל אומנות לעם קיבלה את ההצגה חפץ כאשר זו הפעם הראשונה שאנחנו מעלים מחזה של חנוך לוין בשפה הרוסית.

אירנה מורן: הכניסו אותנו לתוכנית שנקראת דרך תיאטרון אבל בסוף לא הייתה לנו אפילו הצגה אחת.

אירנה מורן: הבטיחו לנו עשר הצגות אבל לא נתנו לנו אפילו אחת.

אירנה מורן: השחקנים צריכים לשחק ואנחנו לא עובדים כדי להעלות הצגות חדשות.

אירנה מורן: אנחנו יכולים להעלות חמש ושש פעמים את ההצגה, אם יש תקציב לכך, אבל צריך להופיע ולשם כך צריך פרסום וחשיפה, כדי שאנשים יכירו את התיאטרון.

שרה ליסובסקי: נמסר לי ממשרד התרבות מהמחלקה למוזיקה שהאופרה באשדוד לא הגישה בקשה לשנת 2002.

שרה ליסובסקי: יש לכם בדיוק עוד שבוע להגיש את הבקשה.

סופה לנדבר: הכסף נכנס לעיריית אשדוד אבל בינתיים האופרה לא קיבלה את הכספים האלה.

שמעון כצנלסון: יחד עם זאת אני חושב שצריך לעשות כמה דברים.

שמעון כצנלסון: עיריית אשדוד יכולה לתת כסף לכל פרוייקט לפי התקציב שלו והכסף מועבר לעמותה.

שמעון כצנלסון: אנחנו לא מחזיקים את הכסף אצלנו, דבר שאין לנו עניין לעשות אותו.

שמעון כצנלסון: במדינת ישראל, כמו שאמרת ואני מסכים עם כל מילה שאמרת, לכל ילד נותנים כסף, יש ילד חדש, יש כסף עבורו.

שמעון כצנלסון: כך צריך לעשות עם כל אומן.

שמעון כצנלסון: אי אפשר ש"הבימה" תקבל 26 מיליון שקלים והעולים לא יקבלו כלום.

שמעון כצנלסון: היא מקבלת 300 אלף שקלים, ואיך היא יכולה לפעול?

שמעון כצנלסון: יש מיליון עולים שהגיעו והם מהווים עשרים אחוזים מתושבי מדינת ישראל, לכן צריך לתת עוד עשרים אחוזים תקציב.

שמעון כצנלסון: מישהו צריך לקבל את ההחלטה וזו החלטה קשה.

שמעון כצנלסון: גם אנחנו באשדוד מקבלים החלטות קשות כאשר מקצצים בתזמורת האנדלוסית ונותנים לתזמורת אחרת, לאופרה ולפאנוב למרות שגם כאן באים אלינו בטענות למה אנחנו לא נותנים.

שמעון כצנלסון: אני אומר שכמו שנהגתם עם ספורטאים מצטיינים, כך אתם צריכים לנהוג עם אומנים מצטיינים.

שמעון כצנלסון: לספורטאים מצטיינים יש קרן מיוחדת, והשאלה היא איך לאומנים מצטיינים אין קרן מיוחדת.

שמעון כצנלסון: אומן כמו פטשקה מוזמן לבית הלבן לנגן בפני הנשיא קלינטון, כאן הוא לא מקבל כלום מהמדינה אבל צריך לקבל מעיריית אשדוד.

שמעון כצנלסון: איך יכול להיות דבר כזה?

שמעון כצנלסון: אני אומר שזה לא פתרון הבעיה.

שמעון כצנלסון: עיריית אשדוד לא יכולה להיות פתרון הבעיה.

שמעון כצנלסון: אמרת, ואני מסכים לכל מילה שאמרת, שהפרוייקט הזה הוא פרוייקט לאומי ולא יכול להיות שפרוייקט לאומי יהיה בתקציב העירייה.

שמעון כצנלסון: אני מתייחס לכל הפרוייקטים ולא רק לפרוייקט אחד.

שמעון כצנלסון: אני יודע על קיום תיאטרון ועל קיומם של פרוייקטים אחרים כאשר לנו באשדוד יש חמישה-ששה פרוייקטים לאומיים כמו בלט פאנוב שגם אותו צריך לתחזק ולתת לו כסף וכמו התזמורת הקאמרית שפועלת באשדוד עשר שנים וגם אותה חייבים לתחזק.

שמעון כצנלסון: אם חברי הכנסת רוצים לעזור, צריך לעשות שני דברים.

שמעון כצנלסון: אם רוצים לדבר, אפשר לדבר הרבה, אבל אפשר לעזור.

שמעון כצנלסון: האחד, קרן מיוחדת לאומנים מצטיינים שצריך להקים ושהיא תפעל במתכונת בה פועלת קרן מיוחדת לספורטאים מצטיינים.

שמעון כצנלסון: הדבר השני, תקציב מיוחד למוסדות חדשים.

שמעון כצנלסון: לא יכול להיות שכל התקציב הולך למוסדות הוותיקים.

שמעון כצנלסון: בכל התחומים צריך להיות תקציב מיוחד למוסדות חדשים כדי שיהיה דם חדש, כדי שאפשר יהיה להתחרות, כדי שאפשר יהיה לראות שיש אומנים רבים וגם להם מגיעים תקציבים.

מיכאל נודלמן: אני מסכים עם ממלא מקום ראש העיר אשדוד שאופרה זה לא פרוייקט לעיר אחת אלא זה פרוייקט לאומי.

מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לדעת על מה אנחנו מדברים ולדעת שאם העירייה צריכה לממן את האופרה, היא לא תוכל לממן פרוייקטים אחרים.

מיכאל נודלמן: אני מסכים עם דבריו של סגן שר הקליטה.

מיכאל נודלמן: הוא מקבל אומנים והוא עוזר להם, אבל אחר-כך, כשהם מגיעים לרמה מסוימת, הם צריכים לקבל משרד המדע והתרבות אבל גם שם אין תקציבים.

מיכאל נודלמן: במדינה אין מספיק תקציבים, אבל זה לא שייך לאנשים האלה.

מיכאל נודלמן: דיברו כאן על יבוא שחקנים מרוסיה וממדינות שונות.

מיכאל נודלמן: בארצות-הברית יש חוק לגבי אומנים מקומיים כאשר גובים מס ומסכום המס מקימים קרן לאומנים.

מיכאל נודלמן: כאן מסתובבים מכל המדינות, ועושים רווח גדול.

מיכאל נודלמן: אני מסכים שמשרד התרבות צריך לפעול.

מיכאל נודלמן: יש כמה קריטריונים שהם מפורסמים וידועים, לפיהם מקבלים תקציבים גדולים למרות שגם תקציבים אלה לא מספיקים לתיאטראות אלה.

מיכאל נודלמן: אם קם פה תיאטרון או אופרה ברמה גבוהה, אתם צריכים לחשוב איך לממן אותו כי את האופרה לא רק העירייה צריכה לממן.

מיכאל נודלמן: אני חושב שאחרי כל הדיונים אין כיוון ברור לפתרון הבעיה כי הבעיה היא לא רק של האופרה באשדוד אלא יש את אותה בעיה בבאר-שבע.

מיכאל נודלמן: אני אומר שאנחנו צריכים לשבת יחד עם נציגי משרד התרבות, באווירה יותר שקטה, ולחשוב איזה חוקים אנחנו צריכים לצורך זה.

לאוניד פטשקה: אני לא רוצה לדבר על הפרוייקטים שקיימים, או שרוצים לסגור אותם, או שהם בדרך לסגירה, או בדרך ללידה של פרוייקט חדש אלא אני רוצה לדבר על המצב כפי שהוא בארץ ואני מתכוון למצב מבחינת האומנים.

לאוניד פטשקה: דוגמה קטנה.

לאוניד פטשקה: חוץ מזה שאני עושה פרוייקטים, אני עושה כל מיני פסטיבלים, אבל זה לא חשוב ברגע זה.

לאוניד פטשקה: לפני שבועיים היה קונצרט ילדים אותם אני מנהל וילד שניגן קלרינט תפקיד ראשון לא הגיע.

לאוניד פטשקה: צלצלתי לאימא שלו ושאלתי למה הילד לא מגיע לקונצרט כל כך חשוב כשהוא מנגן שם תפקיד ראשון, אבל אימא שלו אמרה שהוא לא מגיע בגלל שיש לו מבחנים פסיכומטריים וכבר שבועיים שהוא יושב ולומד לקראתם.

לאוניד פטשקה: הרגשתי כאילו אני לא נציג אומנות כאן בארץ אלא כאילו אני – סליחה על הביטוי – איזשהו סמרטוט שמקבלים אותי או לא מקבלים אותי והכל תלוי בהתייחסות לאומנות פה בארץ.

לאוניד פטשקה: אני דווקא שמח שהוזמנתי לכאן אבל אני רוצה לומר להם שהמצב של האומנים הוא מאוד קשה.

לאוניד פטשקה: אני לא מדבר על הכסף שהם מקבלים.

לאוניד פטשקה: שמעתי שהאופרה קיבלה כל כך הרבה כסף, דבר שלא ידעתי עליו, אבל אני למשל לא קיבלתי אגורה אחת.

לאוניד פטשקה: מה שנותנים, תודה רבה, אבל העניין הוא בכלל אחר.

לאוניד פטשקה: השאלה היא למה אמן שנותן קונצרט, אחרי חצי שנה במקרה הטוב הוא מקבל את כספו.

לאוניד פטשקה: יש לנו גג וזה אתם שיושבים בכנסת ומישהו צריך להתערב בתופעה הזאת.

לאוניד פטשקה: עיריית ראשון לציון, אני נותן שם קונצרטים דרך העירייה שרוצה לעשות עבודה אתי ביחד, בא קהל, יש יוקרה, על הנייר כתוב אומן שנתן קונצרט מקבל סכום מסוים, אבל אותו סכום מגיע אחרי חצי שנה ויותר.

לאוניד פטשקה: לפעמים אני מסתכל ביומן ורואה שנתתי קונצרט בתאריך מסוים וכבר שכחתי שמגיע לי כסף עבורו.

לאוניד פטשקה: אני כעצמאי משלם כסף רב למס הכנסה ולמס ערך מוסף, אבל אני משלם כסף ואני רואה שאין לי כסף לשלם כי החשבוניות שיצאו עוד לא כוסו.

לאוניד פטשקה: אני לא לבד במקרה הזה ואני בטוח שכל האומנים נמצאים במצבי.

לאוניד פטשקה: אני לא מדבר על הפרוייקטים שאנחנו מבצעים אלא אני מדבר על קונצרטים שמזמינים אותנו להופיע בהם.

לאוניד פטשקה: הגיע הזמן שאומנים יוכלו לחיות בכבוד ולהרגיש כמו בני-אדם ולא כמו סמרטוטים.

מרק נשפיץ: לפני ארבע שנים פתחנו 35 מרכזי תרבות.

מרק נשפיץ: אנחנו הסדרנו שזה יהיה בית חם לאומנים.

מרק נשפיץ: הוקמה ועדת היגוי ארצית לאומנים שהיא זו שמחליטה לדוגמה ששחקנים מתל-אביב צריכים לנסוע לאופקים, מאופקים צריכים לנסוע למקומות אחרים וכולי.

מרק נשפיץ: זה היה בקדנציה הראשונה של יולי אדלשטיין, אבל אחר-כך נעצרה התוכנית.

מרק נשפיץ: כאמור, יש מרכזי תרבות ויש תקציבים.

מרק נשפיץ: כשאנחנו עושים הסכם עם רשויות מקומיות ויש תקציב שניתן ממשרד הקליטה ויש מצ'ינג שנותנת העירייה, בדרך כלל לעירייה אין כסף אבל במקום כסף היא נותנת לנו מקום שווה כסף.

שרה ליסובסקי: העניין של גופי האומנות של העולים, אני חוזרת ואומרת שזו בעיה אבל אותה בעיה קיימת עם ישראלים.

שרה ליסובסקי: אם צריך לתת עדיפות, היא יכולה להיות רק בחקיקה או באיזושהי מסגרת שתאפשר מתן עדיפות כי אחרת זה לא יעבוד.

שרה ליסובסקי: לפי דעתי חייבים לטפל בקטע של היבוא כי הוא מפריע לכל חלקה טובה של מה שקורה בארץ.

שרה ליסובסקי: יש פה כמה אנשים שמכירים אותי וכמעט לא נעלם ממני תיאטרון בארץ, אבל כאן יושבות כמה קבוצות שלא שמעתי עליהן.

שרה ליסובסקי: אפשר להיכנס לעשרה דיונים על עשרה נושאים בכל הנושא הזה, אבל אני חוזרת ואומרת שאם מישהו בנושא תיאטרון צריך עצה או משהו, אין לי שום בעיה.

שרה ליסובסקי: הפתרון צריך להיות במערכת פורמלית שתיתן תשובה.

שרה ליסובסקי: כרגע יושבים כאן רק עולים מרוסיה, אבל לנו יש בעיה למשל עם תיאטרון אתיופי שלא נמצא כאן אבל מדובר בעולים כמו כל האחרים ויש להם הרבה מאוד בעיות ודרך המרכז לקליטת עולים הצלחנו שם לפתור למשל את בעיית השנתיים.

מתן איתן: לגבי הקרנות.

מתן איתן: קרן היא כמו קביים וקביים משמשים להתחלה כאשר בשלב מסוים צריך ללכת לבד.

מתן איתן: תיאטרון צילינדר אפיין את הבעיה.

מתן איתן: יש מוצרים מצוינים.

מתן איתן: אני הייתי בבלט פאנוב וראיתי דברים פשוט יוצאים מן הכלל, אבל יש בעיה של שיווק בשני מגזרים כאשר המגזר האחד הוא המגזר של העולים החדשים דוברי הרוסית.

מתן איתן: אנשים יהיו מוכנים לשלם מאות שקלים על מופע שמגיע מחבר העמים לשעבר אבל לא מוכנים לשלם ארבעים-חמישים שקלים עבור מופע מצוין שמתבצע ברוסית בארץ, ואני לא מבין למה כי הרי מכירים אותם משם.

מתן איתן: המגזר האחר זה המגזר של הישראלים שצריך להיחשף לנושא הזה.

מתן איתן: אני לוקח את פאנוב כי אנחנו רוצים לעשות מאמץ לגביהם.

מתן איתן: יש בלט קטן, קומפקטי ומתנייד ואנחנו עושים עכשיו מאמץ לחדור לשוק של הישראלים.

מתן איתן: שני דברים אופרטיביים.

מתן איתן: יש לנו באומנות לעם ועדת רפרטואר שמורכבת גם מאומנים עולים כאשר ברפרטואר יש לנו עשרות אומנים עולים.

מתן איתן: אני מבקש להציג כאן את המנגנון הזה.

מתן איתן: המשמעות של המנגנון הזה היא להיכנס לרפרטואר אומנות לעם כמיטב יכולתנו בתחום השיווק, אם לא יקצצו אותנו.

מתן איתן: אנחנו מחוברים לכל הרכזים ועומדים בזה לגבי אומנים בודדים.

מתן איתן: אני מעכב כסף ל"קאמרי" אבל לא מעכב כסף לאומן בודד או להרכב ואת זה אני עושה בעיקרון.

מתן איתן: דבר נוסף שאני ממליץ עליו.

מתן איתן: הפרוייקט של "דרך התיאטרון" הוא פרוייקט לחשיפת העולים החדשים לתיאטרון ישראלי מקורי.

מתן איתן: יש פה גם קצת פוליטיקה שאני לא רוצה להיכנס אליה.

מתן איתן: יש ועדה מקצועית שבוחנת, אבל יש מישהו שמטיל גם וטו.

מתן איתן: אני לא רוצה להיכנס לנושאים האלה כי אני לא פוליטיקאי.

מתן איתן: אותו רעיון אנחנו מסוגלים להריץ.

מתן איתן: לקחת חומרים, לעשות סדרה של תיאטרון דובר רוסית, של מחול רוסי, ולהפיץ אותם ב12- ישובים באותו מנגנון עם המשרד לקליטת העלייה ובסבסוד.

מתן איתן: היום סדרת מינויים ל"דרך התיאטרון" עולה תשעים שקלים להצגות הכי טובות.

מתן איתן: היום קיבלתי אישור ל"דרך התיאטרון" לשנת 2002 על 450 אלף שקלים.

מתן איתן: אותו דבר יכול להיות לגבי פרוייקטים עולים ואני מוכן לקחת את זה על עצמי החל מהשיווק וההפצה.

מתן איתן: צריך לעשות סדרה של פרוייקטים של עולים ולהריץ אותה בכל הארץ בסבסוד ואז נוכל להגיד לאנשים שלא ידברו על הזיכרונות שלהם מרוסיה ועל זה שהם מכירים את האומנים משם אלא שיבואו לראות אותם כאן.

מתן איתן: כל מי שבא מחבר העמים אומר שאלה אומנים שהוא מכיר אותם משם ושם כולם הלכו לראות אותם, אבל השאלה היא למה אתה לא רואה אותם כאן.

מתן איתן: אני אומר שאם מחר משרד לקליטת העלייה מביא כסף, תוך שלושה חודשים אנחנו נרים פרוייקט עם פרסומים בעיתונות, עם פרסומים ב"רקע" ועם החשיפה הכי מסיבית לקהל העולה מחבר המדינות.

גלינה זלצמן: אני אומר במה מסייע משרד הקליטה, פרט לסיוע שאנחנו נותנים בשותפות עם משרד התרבות, שזה מרכז לקליטת אומנים עולים ששם רוב הכסף הוא שלנו.

גלינה זלצמן: זה לא כל כך נכון שהכסף מגיע חצי ממשרד התרבות וחצי מאתנו כי משרד התרבות מעביר 35 אחוזים, אבל זה לא משנה כי השתתפות משרד התרבות היא בהחלט מכובדת ומבורכת ואנחנו נהנים כבר 12 שנה משיתוף פעולה מלא.

גלינה זלצמן: כסיוע אינדיבידואלי, פרט למענקים, אני רוצה להזכיר סיוע מאוד חשוב כאשר מדובר בהשתתפות במשכורת במקום העבודה.

גלינה זלצמן: בשפה המקצועית שלנו אנחנו קוראים לזה קידום העסקה.

גלינה זלצמן: כל שנה יש לי תקציב למאה מלגות, כאשר כל מלגה מהווה חצי משכר המינימום במשק וזה משתנה אם שכר המינימום עולה.

גלינה זלצמן: נכון להיום מדובר בסכום של 1,633 שקלים כאשר מהמעסיק אנחנו דורשים לשלם מינימום את אותו הסכום.

לבנה דנקר: אנחנו עזרנו לתיאטרון "נטאלה" של האתיופים שהוא עמותה שהגישה לנו את כל המסמכים הדרושים.

לבנה דנקר: העמותה קיבלה אתנו תקציב של שלושים אלף שקלים לרכישת מסך לתיאטרון.

לודמילה לבוש: מה שקשור לאומנים, הבעיה כאילו הייתה יותר פשוטה משום שיש מרכז לקליטת אומנים עולים, אבל אנחנו כבר לא עולים אלא אנחנו כבר עשר או 12 שנים בארץ ולכן אין לנו למי לפנות, חוץ מדרך אחת: ועדת תמיכות וכאן נוצרת הבעיה.

לודמילה לבוש: אין ניהול.

לודמילה לבוש: האופרה נסגרה לא משום שאנחנו לא נתנו כסף או גלינה לא נתנה, אלא משום שאין ניהול תקין, אין דוחות בזמן, אין קבלות וכולי כי זו חברה עירונית.

לודמילה לבוש: לכן ועדת התמיכות זה דבר מיושן שנדרש לערוך בו שינוי.

לודמילה לבוש: כבוד השר יזם הקמת מועצה תרבותית עליונה שזה רעיון מיוחד.

לודמילה לבוש: המועצה אכן הוקמה.

לודמילה לבוש: מדובר בגוף מאוד מצומצם שכולל 18 אנשים שנותן במה תרבותית.

לודמילה לבוש: השתדלתי להכניס לגוף זה שני אנשים שמייצגים אנשים עולים ויודעים מה קורה ברחוב הרוסי וזאת במטרה להסדיר את הדברים.

לודמילה לבוש: זאת אומרת, המועצה לתרבות תהיה הגוף שיקבע גם מדיניות של המשרד, גם ראייה רחבה וגם באמצעות חוק שיעבור בכנסת איך לעזור לאומנים העולים ואיך לחלק את הכספים.

לודמילה לבוש: אתם יודעים שלתיאטראות אנחנו נותנים את רוב התקציב לתרבות ואילו המחול מקבל תקציב קטן.

לודמילה לבוש: למה?

לודמילה לבוש: פחות מגיע לבלט פאנוב?

לודמילה לבוש: ודאי שמגיע יותר, אבל אין והתקציב מקוצץ מאוד.

לודמילה לבוש: ל"הבימה" לתיאטרון "גשר" התקציב הרבה יותר גדול.

לודמילה לבוש: אם כן, המועצה תקבע את המדיניות ואני מקווה שמשנת 2003 המועצה תקבע איך לחלק את התקציב.

לודמילה לבוש: לפי דעתי ולפי דעת הקהל שבדקנו – והיו הרבה דיונים – הדבר הזה כנראה יצליח כי אין דרך אחרת.

סופה לנדבר: נבקש ממשרד התרבות וממשרד הקליטה לסייע לאומנים העולים בסמינר, לקחת אנשים מקצועיים ואתם מאוד מקצועיים.

סופה לנדבר: תדריכו אותם ותאמרו להם לאן הם צריכים לפנות ומה הם צריכים לעשות.

סופה לנדבר: אנחנו מבקשים שבסמינר זה תסייעו להם בהקמת עמותות.

סופה לנדבר: אני רואה שחלק שייך לעיריות, חלק שייך למתנ"סים וכולי.

סופה לנדבר: זאת אומרת, העסק פרוץ.

סופה לנדבר: אם דרישת כל המשרדים היא לעמותות, צריך לסייע להם בהקמת העמותה.

סופה לנדבר: מלבנה דנקר נבקש לפנות לחברי הוועדה בבקשה לסייע לאומנים עולים שיפנו לקרן ולהקל בפניות על-מנת לעזור להם.

סופה לנדבר: אני רואה שהם לא יכולים בקלות לפנות לקרן הכנסת בבקשה לסיוע.

סופה לנדבר: נחשוב על חקיקה.

סופה לנדבר: אם יש רעיונות לחקיקה הזאת שתסייע לאומנים עולים, אני מבקשת לפנות אלינו ואנחנו כחברי כנסת ניקח את זה עלינו.

סופה לנדבר: ממשרד הקליטה אני מבקשת בקשה אישית.

סופה לנדבר: קחו את הפרוייקט של האופרה כי אני רואה שהעסק לא כל כך פשוט.

סופה לנדבר: קחו את זה כפרוייקט מיוחד ואל תיתנו שהאופרה תיסגר.

סופה לנדבר: אני מאוד מודה לכם.