ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 191, 2002-01-29 10:00

צבי הנדל: בוקר טוב לכולם.

צבי הנדל: אני קיבלתי מכתב מאוניברסיטת חיפה, מיום 6 בדצמבר 2001, שאת הנקודות העיקריות אקריא כאן ואחר-כך אומר מספר מלים.

צבי הנדל: נתבקשתי גם על-ידי סגן השר להעלות את הנושא הזה לדיון בעקבות פניות אליו.

צבי הנדל: אני מקווה שנעשה את זה בצורה עניינית לפתרון בעיות וזה לא ייהפך למשהו שאנחנו לא רוצים בו.

צבי הנדל: להלן עיקרי המכתב: "...

צבי הנדל: ברצוני להציג לך את הקשיים הרבים אתם מתמודדים סטודנטים צד"לניקים הלומדים במכינת אוניברסיטת חיפה.

צבי הנדל: בתאריך 30 ביולי 2001 נרשמו ללימודי עברית במסגרת אולפן קיץ של מכינת אוניברסיטת חיפה כ-40 סטודנטים מאנשי צד"ל.

צבי הנדל: סטודנטים אלו מתגוררים במקומות מרוחקים מהאוניברסיטה, כגון: מעלות, טבריה, נהריה, שומרת, קרית-שמונה ועוד.

צבי הנדל: בשל המרחק הרב והוצאות נסיעה משמעותיות ביקשו הסטודנטים להתקבל למעונות האוניברסיטה הממוקמים בקמפוס.

צבי הנדל: מתוך 40 סטודנטים התקבלו רק שניים, וזאת הודות לקשריהם במערכת הביטחון.

צבי הנדל: שאר הסטודנטים לא צברו מספיק נקודות.

צבי הנדל: ב-14 באוקטובר 2001 הסטודנטים התחילו ללמוד במכינת האוניברסיטה על-מנת להתכונן ללימודים אקדמיים לתואר .A.B.

צבי הנדל: היום מספר הסטודנטים אנשי צד"ל הלומדים במכינה הנו 18.

צבי הנדל: הנתונים מראים על נשירה של יותר מ-50% מהסטודנטים.

צבי הנדל: הסיבות לנשירת סטודנטים הן: איומים והתגרויות מצד הסטודנטים הערבים המכוונים לסטודנטים צד"לניקים.

צבי הנדל: איומים ודברי הסתה מצד הסטודנטים הערבים המונעים מרשויות האוניברסיטה נקיטת צעדים המכוונים לפתרון בעיית המגורים.

צבי הנדל: זלזול מצד הגורמים המוסמכים בבקשתם לקבלת מעונות, אי-קביעת מעמדם על-ידי הוועדה הדנה בנושא ודחיית הישיבה שעתידה לדון במעמדם רק בחודש ינואר.

צבי הנדל: הנטל הכלכלי מסתכם ב-: תשלום עבור אולפן קיץ בסך 3,200 ₪.

צבי הנדל: החיוב השנתי בסך 14,000 ₪ עבור לימודיהם במכינה.

צבי הנדל: תשלומים נלווים בסך 450 ₪.

צבי הנדל: הוצאות נסיעות העומדות על 60 – 70 ₪ ליום".

צבי הנדל: הנושא רגיש, כי יש לנו חוב גדול, היסטורי, מההיסטוריה הקרוב לאנשי צד"ל שעזרו לנו ממש.

צבי הנדל: עם כל ההסברים ועם כל הקטנת הענין ממש בכריתת דם, עזרו לנו בגופם ממש.

צבי הנדל: כמובן, תמיד יש ציניקנים שיאמרו לנו שהיו להם סיבות אחרות, אבל אותי זה לא מעניין.

צבי הנדל: התוצאה הסופית היא שנעזרנו בהם בתקופות מאד קשות בצפון.

צבי הנדל: קרה מה שקרה ואנחנו נמצאים במצב שיצאנו מלבנון.

צבי הנדל: חלקם הגיעו לישראל, ואנחנו חייבים להם הכרת תודה במינימום שבמינימום.

צבי הנדל: כאמור, הנושא רגיש, כי בתוכנו יש גם אזרחי ישראל ערבים וחלקם מזדהה עם אחיו בלבנון ומקבל את אנשי צד"ל כמי ששיתפו פעולה עם אויב של אחיהם בלבנון, אבל לנו יש חובה גדולה להרגיע במקרים כאלה את השטח ולא לתת לשום לחץ כזה או אחר ולשום משקעים להזיק לאלה שרק אתמול-שלשום כרתו אתנו ברית דמים.

צבי הנדל: יש לי רגישות גדולה לענין הזה, בתחושה שהנושא הזה רגיש מאד לכל העם הנורמלי היושב בציון.

צבי הנדל: אף אחד לא היה רוצה שאנשי צד"ל שבאו לישראל ירגישו כאן לא נוח.

צבי הנדל: בשל רגישות הדברים ובשל התחושה שאולי יתנכלו להם, נרשמו בסביבות 30 סטודנטים שרצו להגיע לוועדה.

צבי הנדל: מעט מהם הגיעו לכאן.

צבי הנדל: אלה שהגיעו לכאן, בהתלבטות ובהתייעצות עם אנשי החינוך החליטו גם לא להיכנס בגלל המצלמות.

צבי הנדל: אני מכבד את רצונם, אבל זה רק מחדד בעיניי את רגישות הנושא.

צבי הנדל: אני רוצה להגיע רק לדבר אחד, שלא יהיה סטודנט אחד מאנשי צד"ל שלא ירגיש במדינת ישראל כמו בבית.

צבי הנדל: אין לי שום דרישות אחרות, ולזה כולנו מחויבים.

צבי הנדל: מאחר שהסטודנטים לא הגיעו, אני מניח שהישיבה תהיה הרבה יותר לקצרה מהמתוכנן.

צבי הנדל: אני רוצה לשמוע מכם, ובעיקר מאנשי חיפה, אם הטענות נכונות, ואם כן – מה עושים עם זה.

צבי הנדל: בטרם נתחיל לשמוע את האורחים, אני רוצה שסגן השר ד"ר יורי שטרן יפתח.

צבי הנדל: בבקשה.

יורי שטרן: תודה כבוד היושב-ראש.

יורי שטרן: אני מודה לך על כך שכינסת את הישיבה הזאת בנושא שהוא לא מזוהה ב-100% עם הפרובלמטיקה של ועדת העלייה והקליטה, אבל יש לזה היום גם צידוק ביורוקרטי והוא שרוב הטיפול באנשי צד"ל ובמשפחותיהם עבר לידי משרד הקליטה.

יורי שטרן: אני לא רוצה לחזור על המלים החשובות שאמרת בקשר לחוב שיש לנו לאנשי דרום לבנון, והחשיבות בכל מה שאנחנו עושים היום על-מנת לתת להם הרגשת בית בארץ.

יורי שטרן: זה לא כל-כך הולך, אבל אחת הפעולות היפות שהיתה דווקא בקטע הזה היתה פעולה בתחום החינוכי, כאשר שתי האוניברסיטאות, חיפה וירושלים התנדבו לקלוט צעירים מקרב משפחות דרום לבנון, והן עשו זאת בטרם היה הסדר ברור בתחום הכספי.

יורי שטרן: האוניברסיטה העברית הסכימה לספוג את העלויות בתחילת הדרך על בסיס מימון מאד חלקי בהתחלה של האולפן, ואחר-כך בהבטחה שברגע שהענין הזה יעבור לטיפולו של משרד הקליטה, הסטודנטים נכנסים למערכת הרגילה של מינהל הסטודנטים ויהיה תשלום רטרואקטיבי.

יורי שטרן: באוניברסיטת חיפה היתה גבייה מחלק גדול של הסטודנטים עצמם, ופה נוצרה בעיה, שבעדכון שנקבל אולי יתברר שהיא כבר פתורה.

יורי שטרן: מהדיווחים שקיבלתי עד לאחרונה הבעיה לא נפתרה, הסטודנטים לא קיבלו החזרים כספיים, וחלק מהם נטש את הלימודים כי הם לא יכלו לעמוד בתשלומים, וגם בגלל קשיי המרחק.

יורי שטרן: בירושלים נתנו להם לגור במעונות, שגם זה היה מאד בעייתי מבחינה כספית בהתחלה, אבל בסוף סיכמנו שהעלות תכוסה.

יורי שטרן: זה הפן הכספי, שהוא כמובן חשוב, ואם עוד אפשר לעשות משהו כלפי אלה שנשרו מהלימודים ולא מסיבות לימודיות אלא מסיבות סוציו-כלכליות, ולהחזיר אותם למעגל הלימודים, אז היום כשלפחות הנושא הכספי סודר, הייתי רואה בזה פעולה מאד חשובה.

יורי שטרן: הדבר השני הוא ההיבט הפוליטי.

יורי שטרן: אני חושב שאחרי שמדינת ישראל נטשה אותם בבריחה המבישה מלבנון, היא חייבת להגן עליהם לפחות כשהם נמצאים בארץ, ולכן על האוניברסיטה לדאוג לכך שלא יתנו לשום גורם – אם הוא מתוך הקמפוס ואם הוא גורם חיצוני – לרדת לחייהם, להפגין נגדם ולהתנכל להם.

יורי שטרן: אני חושב שזה דבר שהאוניברסיטה שהסטודנטים האלה לומדים אצלה, חייבת לדאוג לו, ואם חסרים לה אמצעים, אנחנו התכנסנו כדי לסייע.

יורי שטרן: כי לא יכול להיות שסטודנט לבנוני במדינת ישראל לא יהיה מוגן מפני התנכלות כלשהי ויסבול בגלל שהוא נאמן למדינת ישראל.

יורי שטרן: זה דבר שהוא פשוט אבסורדי.

יורי שטרן: דבר אחרון.

יורי שטרן: כמעט שנתיים מאז הנסיגה מלבנון עשינו כמדינה לא מעט למען משפחות צד"ל, אבל לא תמיד בזמן ולא תמיד בצורה הנכונה והמכובדת, וכתוצאה מכך חלק גדול מהמשפחות נשבר והן חוזרות ללבנון.

יורי שטרן: חלק אולי בצדק, כי התנאים שם היום קצת יותר קלים מאלה שהיו קודם לחוזרים, וחלק חזר בגלל המשבר.

יורי שטרן: אם אנחנו לנוער הזה, שבסך הכל כמו כל אדם צעיר האנשים האלה הם גמישים יותר, פתוחים יותר לשינויים, אם נוכל להבטיח לצעירים האלה להבטיח פה לימודים וקיום בכבוד ויכולת להסתגל, אם ירצו להישאר במדינת ישראל, ופתוחה גם האופציה של אזרחות, שחלק מהם כן הולך אליה, אז אולי את הפיצוי הקטן הזה ניתן לאוכלוסייה הלבנונית אחרי כל הנזק הגדול שנגרם לה.

צבי הנדל: תודה.

צבי הנדל: רשות הדיבור למיכאל רב מאוניברסיטת חיפה, בבקשה.

מיכאל רב: אוניברסיטת חיפה בהחלט ראתה לכבוד לקלוט את הסטודנטים בני צד"ל.

מיכאל רב: אוניברסיטת חיפה ידועה בפלורליזם שלה ובגישה שלה מזה שנים לקליטת קבוצות שונות באוכלוסייה כדי ליצור איזו שהיא הטרוגניות בחברה.

מיכאל רב: לעצם הענין, לפי מה שאני יודע, נרשמו כ-22 – 24 סטודנטים למכינה בקורס הקיץ בשפה העברית.

מיכאל רב: בהעדר כל דרך אחרת החליט ראש המכינה, לאחר שפנה גם למועצה להשכלה גבוהה, גם לות"ת וגם לוועדה לקידום החינוך, ונענה שאי-אפשר או לא נמצא מימון חיצוני, החליט באין ברירה לגבות את סכום שכר הלימוד לתקופת הקיץ מהסטודנטים.

מיכאל רב: כאשר הסתבר שיש קשיים, גם קשיים בהחלטה של הממשלה איך להסדיר את הענין, הודיע ראש המכינה לסטודנטים שהנושא של שכר הלימוד לא יהווה מכשול או מעצור להמשך לימודיהם, ובכך יישר קו, אני מניח, עם אחרים שאמרו שזה לא יהיה המחסום ללימודים.

מיכאל רב: לפי מיטב ידיעתנו לא נשר ולו סטודנט אחד מהלימודים לאחר קורס הקיץ, בשנת הלימודים תשס"ב, כתוצאה מאי-תשלום שכר-לימוד, ולאחר הקיץ לא נגבה שכר לימוד.

מיכאל רב: זה באשר לנושא שכר הלימוד.

מיכאל רב: בנושא הקבלה למעונות, קודם-כל התקבלו שלושה סטודנטים.

מיכאל רב: לא שזה הופך את הענין לקל ופשוט מבחינתנו.

צבי הנדל: זה 50% יותר ממה שכתוב פה.

מיכאל רב: כן, אבל הקדמתי אותך ואמרתי שזה לא מנחם אותנו.

מיכאל רב: ב-4 בנובמבר, אחרי שכבר התחילה המכינה, בבדיקה אישית שאני נכחתי בה ואני ביצעתי אותה, שאלתי את הסטודנטים אחד-אחד מי למעשה בכלל הגיש בקשה למעונות.

מיכאל רב: בשים לב שבקשות למעונות אפשר להגיש עד חודש יולי, המעונות כבר היו מלאים בשלב הזה, וחלק קטן מאד מהסטודנטים בכלל הגיש בקשה.

מיכאל רב: כמו שאמרתי, מה שאפשר היה לקבל ולא בלחץ של שום גורם ביטחוני אלא בגלל עמידה בקריטריונים של קבלה, התקבלו השלושה.

מיכאל רב: האחרים נמצאים ברשימת המתנה.

מיכאל רב: אני מוכרח להגיד שבאוניברסיטת חיפה יש היום קצת יותר מעונות משהיו פעם.

מיכאל רב: יש היום כאלף מטות, ולמעלה מ-2,500 בקשות ואין ברירה אלא למיין את המבקשים בהתאם לאיזה שהם קריטריונים, כאשר קריטריון של פעילות מיוחדת למען החברה כמובן נשקל ובא לידי ביטוי, אבל לא לביטוי מכריע.

מיכאל רב: הרכיבים האחרים של הקריטריונים, כמו הכנסה, מרחק, והצלחה אקדמית לא אפשרו קבלה מאסיבית של סטודנטים, כמו שאני אומר, וגם לא ביקשו אז הרבה.

מיכאל רב: לכן היה לנו קושי לטפל בבעיית המעונות, כי זה היה לא במועד.

מיכאל רב: אבל כדי בכל זאת לתת מענה ניסינו לבדוק דיור חלופי בקיבוץ בית אורן השכן, ואמנם מצאנו פתרון חלופי, אבל איש לא עשה בו שימוש.

מיכאל רב: אני לא אומר שהפתרון הוא אידיאלי, אבל הוא פתרון חלופי אפשרי.

יורי שטרן: כמה סטודנטים לומדים היום באוניברסיטת חיפה?

מיכאל רב: 21.

מיכאל רב: בנושא ההטרדות – בדקה הראשונה שהגיעה אלינו שמועה שפנו בצורה לא הולמת לסטודנט או לסטודנטית ואמרו לה שהיא משתפת פעולה, שהיא בוגדת בעמה וכן הלאה – ברגע שזה נודע לנו זומנו אלינו מנהיגים של הסטודנטים הערבים וקיבלו אזהרה ברורה לחלוטין, שמקרה אחד שתתקבל אצלנו תלונה, שהיא תבורר ותימצא נכונה, אותו סטודנט באופן מיידי לא ימשיך להיות שייך לאוניברסיטה ויינקטו נגדו צעדים משמעתיים.

מיכאל רב: כמובן שלא הסתפקנו בזה.

מיכאל רב: כשבדקתי ב-4 בנובמבר מי הגיש בקשה, אמרתי מפורשות: אם יש למישהו מהסטודנטים איזו שהיא תלונה או בעיה במישור הזה, אני מבקש מייד לפנות אליי או אל קצין הביטחון והדבר הזה יטופל.

מיכאל רב: כעבור שבוע גם דיקן הסטודנטים אמר את אותם משפטים לסטודנטים.

מיכאל רב: יתר על כן, אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת חיפה בשנה שעברה היתה בנויה מקואליציה שתנועת חד"ש היתה חברה בה.

מיכאל רב: המנהיג של תנועת חד"ש בקמפוס קם, בפגישה עם הסטודנטים מבני צד"ל, ואמר להם – אני מניח לא בצורה שאני הייתי מתבטא – הוא אמר: שערה משערות ראשכם לא תיפול ארצה.

מיכאל רב: אני נתתי הנחיה גורפת לכולם, אין להטריד אתכם.

מיכאל רב: הוא עוד השתמש בביטוי ואמר: בגלל מעשי אבותיכם.

מיכאל רב: אני כמובן לא הייתי משתמש בדרך כזאת, אבל הוא אמר להם מפורשות: אין לנו טענות אליכם, אתם צריכים להרגיש פה בבית, והוא אמר זאת לא בגלל שמישהו יכול לכפות עליו לומר זאת.

מיכאל רב: חזרנו באותה פגישה, גם הדיקן וגם אני, שאם יש תלונה אחת, מיד להגיע אלינו.

מיכאל רב: לצערי, לא הגיעו אלינו.

מיכאל רב: זה לא אומר שלא היו אולי הטרדות פה ושם או פנייה לא מנומסת, וכן הלאה.

מיכאל רב: אנחנו לא יכולים לטפל בדבר שאנחנו לא יודעים עליו.

מיכאל רב: בכל מקרה, ברגע שהתגלה לנו, טיפלנו בזה בכל חומרת הדין, לפחות באזהרה ובהבאה לידיעה שאם יקרה מקרה כזה ננקוט בצעדים המשמעתיים החמורים ביותר.

מיכאל רב: תא לביא הוא תא סטודנטיאלי פוליטי שפועל פעילות סטודנטיאלית במסגרת הקמפוס, והוא נתמך על-ידי הליכוד.

יורי שטרן: הסטודנטים מתא לביא, ואולי גם סטודנטים אחרים, לפי מה שאני יודע, נתנו לא מעט תמיכה ברמה אישית לסטודנטים הלבנונים והם משתדלים ליצור איזה שהוא מרקם חברתי עבורם.

צבי הנדל: יפה, אבל אני שומע שגם הנהלת האוניברסיטה עושה זאת.

צבי הנדל: בענין המספרים, יש לי פה מכתב שנשלח לד"ר פלטי סתוי שנמצא פה, מפרופ' יחזקאל טלר.

מיכאל רב: פרופ' טלר התנצל, הוא לא נמצא בארץ.

מיכאל רב: הוא ראש המכינה.

פורטונה זוארץ: הוא ראש המכינה ואני מייצגת אותו.

צבי הנדל: הוא כותב ביולי שנרשמו 34 סטודנטים וצפויים עוד עשרה.

צבי הנדל: אתה דיברת על סדר-גודל של ע24 – 25.

פורטונה זוארץ: ביולי היינו אמורים לקבל כשלושה או ארבעה סטודנטים, שידענו על בואם, והופתענו.

פורטונה זוארץ: בוקר אחד הגיעו 44 מבני צד"ל שביקשו ללמוד במכינה, ללא שום הודעה מוקדמת.

פורטונה זוארץ: מייד התארגנו כדי לקלוט אותם, אפילו עשינו להם בחינות מיוחדות בערבית, דבר שלא היה לנו קודם.

פורטונה זוארץ: עשינו כל מה שאפשר כדי לקלוט אותם.

פורטונה זוארץ: בסוף מימשו את הלימודים בקיץ 22 סטודנטים.

פורטונה זוארץ: אני מתארת לעצמי שאם הדברים היו יותר ברורים, אם הם היו יודעים מי יממן להם את שכר הלימוד ואיך, היו רבים יותר מממשים את הלימודים.

צבי הנדל: להערכתך זה לא בגלל ההתבטאויות הקשות?

פורטונה זוארץ: ממש לא, כי כולנו, כמו שצוין קודם, דאגנו להדגיש שלא נאפשר לשום הפרעה להתרחש.

פורטונה זוארץ: אבל הם היו במצב של חוסר ודאות מוחלט, ולדעתי זה היה אחד הגורמים שהפריע להם להשתלב בצורה יותר מלאה.

פורטונה זוארץ: בסופו של דבר היו לנו בתחילת השנה 22 תלמידים והיום יש לנו 21.

פורטונה זוארץ: נותרה עדיין בעיה נוספת שהיא מאד קריטית בעיניי.

פורטונה זוארץ: התקבלה אומנם החלטה לסייע להם בשכר לימוד, כמו לשאר הסטודנטים העולים, אבל פה יש בעיה עם הקריטריונים לקבלת מלגת שכר-לימוד.

פורטונה זוארץ: כמו שאנחנו יודעים, הם נאלצו לברוח מלבנון, וחלקם לא הספיקו להוציא אתם את תעודות הבגרות שלהם, וזה אחד הקריטריונים לקבלת מלגת שכר-לימוד.

פורטונה זוארץ: חלקם היו עוד בכתה י"ב ויצאו משם באמצע השנה.

פורטונה זוארץ: אנחנו בכל זאת קלטנו אותם, ולדעתנו יש לאפשר להם את אותם תנאים שמהם נהנה כל אחד אחר, ולתת פחות משקל, או לא להתחשב בכלל באלמנט הפורמלי הזה.

יורי שטרן: במי זה תלוי, במנהל הסטודנטים?

פורטונה זוארץ: כן.

יורי שטרן: בענין החזר הכסף שנגבה, האם הנושא הזה סודר?

פורטונה זוארץ: זה יסתדר מייד ברגע שנקבל את ההתחייבויות.

צבי הנדל: אדוני סגן השר, מאחר שלא כולם מתמצאים בהידברות ביניכם, אם יש לך שאלה, אבקש שתסביר אותה.

יורי שטרן: אמרתי את זה בתחילת דבריי וזה גם כתוב במכתב.

יורי שטרן: בהתחלה כשהם היו באולפן נגבה כסף שבסיכומים שהיו לנו גם עם משרד האוצר ועם משרד הקליטה, את הכסף הזה היו אמורים להחזיר לאוניברסיטה, ולכן אני ציפיתי שהכסף יוחזר בסוף לסטודנטים.

פורטונה זוארץ: הכסף אכן יוחזר ברגע שנקבל את ההתחייבויות.

דוד סודרי: ברשות

דוד סודרי: כם אני רוצה להתייחס לנושא של סטודנטים יוצאי לבנון.

דוד סודרי: אנחנו קיבלנו במשרד הקליטה החלטה לסייע להם החל מ-1 בינואר 2002.

דוד סודרי: קיבלנו תקציב מיוחד מהאוצר וכבר התחלנו להפעיל את הנושא הזה, וכפי שציין ד"ר שטרן, אנחנו מפעילים את זה רטרואקטיבית מהתחלת הלימודים במכינה.

דוד סודרי: כלומר, כל סטודנט יוצא לבנון שעונה על הקריטריונים כמו עולה חדש, יקבל את הסיוע במשך שלוש שנים, וחידוש, כולל מלגות קיום – 600 שקל לחודש.

דוד סודרי: אם זה תלמיד מן המנין יקבל את מלגת הקיום במשך תשעה חודשים, ואם זה תלמיד במכינה הוא יקבל את הסיוע במשך כל המכינה.

דוד סודרי: אם היא נמשכת עשרה חודשים, יקבל עשרה חודשים.

דוד סודרי: עשרה סטודנטים שלומדים היום במכינה של האוניברסיטה העברית כבר נקלטו במנהל הסטודנטים, כולם כבר קיבלו התחייבויות.

דוד סודרי: שכר הלימוד ימומן במלואו לכל שנת הלימודים תשס"ב.

דוד סודרי: וכמובן, מי ששילם, האוניברסיטה תחזיר לו אחר-כך את המקדמה שהוא שילם ברגע שהוא ימציא את ההתחייבות לשכר לימוד.

דוד סודרי: זה לגבי הסיוע.

דוד סודרי: אנחנו ניתן את הסיוע במשך שלוש שנים, כולל שנת הלימודים במכינה.

דוד סודרי: אנחנו יודעים שלא כל הסטודנטים הללו השלימו בחינות בגרות.

דוד סודרי: עקב הפרובלמטיקה אנחנו דנו בזה במנהל הסטודנטים.

דוד סודרי: אם המכינה קיבלה אותם באמצעות ועדת חריגים שלה למכינה, ואחר-כך הסטודנט הזה יכול להתקבל כתלמיד מן המנין החל בתשס"ג על-סמך הציונים שלו במכינה, אז אנחנו נסייע לו גם במכינה וגם אחר-כך בהמשך לימודיו.

דוד סודרי: כלומר, כאן לא תהיה בעיה.

דוד סודרי: יש כבר הנחיה גם למחוז חיפה.

דוד סודרי: אני יודע שעד אתמול הופיעו כבר עשרה סטודנטים ואנחנו פותחים להם תיקים ומתחילים להפעיל את כל מה שאמרתי – שכר-לימוד ומלגות קיום.

יורי שטרן: זה כולל אולפן?

דוד סודרי: המכינה למעשה מתחילה כבר מהאולפן, בחודש אוגוסט, ואנחנו נשלם לכל אורך המכינה לפי חודשי לימוד בפועל.

דוד סודרי: כלומר, לא תהיה שום בעיה מבחינת הסטודנטים שהתחילו את אולפן קיץ באוגוסט, שהוא חלק אינטגרלי מהמכינה.

דוד סודרי: אני חושב שבזה יישרנו קו עם העולים, בתוספת מלגות קיום של 600 שקל לחודש, ואני רוצה לציין שאנחנו לא נותנים את זה לשאר הסטודנטים.

צבי הנדל: בינתיים הצטרפו אלינו שלושה סטודנטים מאוניברסיטת חיפה: טוני האשם, גרייס וזינה סלאמה.

צבי הנדל: ברוכים הבאים.

צבי הנדל: אתם שמעתם את דברי מר רב מאוניברסיטת חיפה.

צבי הנדל: האם אתם רוצים להוסיף משהו?

צבי הנדל: – לא.

צבי הנדל: אני ממש מבסוט.

צבי הנדל: אני מעדיף ישיבות שבהן אני לא צריך לזנב באף אחד, והן בסדר.

צבי הנדל: וגם אם יהיו תקלות, אני שמעתי כבר, ואני מקבל לחלוטין.

צבי הנדל: ..

צבי הנדל: אנחנו לא בית משפט, אבל אין שום סיבה בעולם שהאנשים שמובילים את המהלכים האקדמיים באוניברסיטה לא תהיה להם הרגישות שיש לנו.

צבי הנדל: הרי אנחנו אותו עם, באותה מדינה.

צבי הנדל: אם אין לכם מה להוסיף, אני בשמחה רבה מוכן לסיים את הישיבה הקצרה הזאת, שאני מודה שהיא לשביעות רצוני.

צבי הנדל: אני רואה שפרופ' מילסון רוצה להוסיף משהו.

צבי הנדל: בבקשה.

פרופ' מנחם מילסון: כעת לומדים אצלנו עשרה סטודנטים.

פרופ' מנחם מילסון: שש בחורות וארבעה בחורים.

פרופ' מנחם מילסון: לפי מה שאני שומע ממוריהם וממנהלת המכינה הם תלמידים טובים שעושים את עבודתם ללא הפרעה.

פרופ' מנחם מילסון: כולם גרים במעונות, בינתיים על-חשבוננו.

פרופ' מנחם מילסון: אנחנו גם דאגנו להם לתמיכה מסוימת לצורכי מזון, כדי שלא יחסר להם אוכל.

פרופ' מנחם מילסון: התמיכה היא לא מגורמים רשמיים, אבל דאגנו למגבית מסוימת, גם לפרס לימודים צנוע בסוף אולפן הקיץ לשתיים המצטיינות ביותר, וגם לתמיכה מסוימת לצורך הספקת ארוחות חמות.

פרופ' מנחם מילסון: אנחנו מקווים שהם ימשיכו להיות תלמידים טובים.

יורי שטרן: אם אינני טועה, בהתחלה מספרם עמד על 18.

יורי שטרן: נכון?

פרופ' מנחם מילסון: לא.

פרופ' מנחם מילסון: הגיעו אלינו 13.

פרופ' מנחם מילסון: שתי בחורות ובחור אחד עזבו.

פרופ' מנחם מילסון: שתי בחורות עזבו עוד בסוף אולפן הקיץ.

פרופ' מנחם מילסון: לפי מה שהן מסרו, משפחותיהן רצו שהן יחזרו לעבוד כדי לתמוך במשפחות.

פרופ' מנחם מילסון: הן דווקא היו תלמידות טובות.

פרופ' מנחם מילסון: ובחור אחד שהיה נשוי ובעל משפחה והיה רחוק ממשפחתו, היו לו קשיים בענין הזה.

פרופ' מנחם מילסון: הוא היה מבוגר משאר הסטודנטים וגם הוא עזב.

פרופ' מנחם מילסון: אלה השלושה שעזבו.

פרופ' מנחם מילסון: כלומר, נרשמו 13, יש כיום עשרה.

פרופ' מנחם מילסון: למיטב ידיעתי, העשרה האלה לומדים היטב ורוצים להמשיך.

צבי הנדל: ד"ר שטרן, מלות סיכום.

יורי שטרן: אני שמח שהדברים מוצאים את פתרונם, אלא אם כן יתגלו עוד בעיות.

יורי שטרן: מצבם של הסטודנטים הוא לא פשוט.

יורי שטרן: חברתית זו לא קבוצה רגילה, ואני חושב שכל העוסקים במלאכה הזאת כבר עושים עבודה טובה.

יורי שטרן: כפי שאמרתי, האוניברסיטאות התנדבו בתחילת הדרך.

יורי שטרן: מאד-מאד חשוב להמשיך בקו הזה וליצור כמה שיותר אווירה אוהדת, ואם תצטרכו סיוע מצדנו בממשלה ובכנסת, הדלת פתוחה ויותר מזה.

יורי שטרן: אני חושב שזה מעשה לאומי חשוב.

יורי שטרן: לא מדובר במספרים גדולים, אבל אם נצליח לקדם את הצעירים האלה, אני חושב שתרמנו תרומה חשובה לפחות בראייה העצמית של החברה שלנו.

פרופ' מנחם מילסון: כבוד היושב-ראש, אני מבקש להוסיף בהמשך לדבריו של סגן השר.

פרופ' מנחם מילסון: אם יש בעיה הבעיה היא כספית.

פרופ' מנחם מילסון: כלומר, אנחנו מאד שמחים שמשרד הקליטה באמצעות מנהל הסטודנטים יכסה את שכר הלימוד ויוסיף גם מלגה מיוחדת של 600 ₪ לחודש דמי קיום.

פרופ' מנחם מילסון: זה דבר נפלא.

פרופ' מנחם מילסון: אבל כמו שכל אדם החי כיום בארץ יודע, סטודנט לא יכול להתקיים מ-600 ₪ לחודש.

פרופ' מנחם מילסון: שכר מגורים במעונות, שהוא זול יותר ממגורים בדירה שכורה בירושלים בחדר לשני אנשים, לכל אדם זה עולה 650 ₪.

פרופ' מנחם מילסון: לסטודנטים עולים אנחנו יכולים לעזור, בנוסף על העזרה של מנהל הסטודנטים, מקרנות ייעודיות לעולים בני העם היהודי.

פרופ' מנחם מילסון: המכינה לעולים שלנו, ממקורות שאינם של מנהל הסטודנטים, נוסף לכסף שמגיע ממנהל הסטודנטים, עוזרת בכחצי מיליון שקל בשנה לצורכי תמיכה ומחיה.

פרופ' מנחם מילסון: המקורות האלה אינם עומדים לרשותנו כשאנחנו מבקשים לעזור לסטודנטים הלבנונים.

פרופ' מנחם מילסון: אם יש מי בכם שקשור או יכול ליצור קשר עם קרן שיכולה לעזור, כי 600 שקל לחודש איננו מספיק לסטודנט כדי להתקיים ולנשום ושיהיה לו גם כוח ללמוד.

פרופ' מנחם מילסון: זה פשוט לא מספיק, הוא צריך לפחות 1,200 שקל בחודש, כאשר 650 שקל יורדים לשכר מעונות, אז 550 שקל זה ממש המינימום כדי לשמור על הנשמה בתוך הגוף.

פרופ' מנחם מילסון: אם יש בקהל הנכבד הזה, סגן השר, או מי שיכול לקשר אותנו עם קרן שמוכנה לתרום לענין הזה, זה יעזור לנו לעזור להם.

צבי הנדל: א.

צבי הנדל: יושב פה סגן שר במשרד ראש הממשלה ששמע אותך.

צבי הנדל: ב.

צבי הנדל: יש פה נציגים מהאוצר והנציגה הכי חשובה באוצר יושבת ממש לידך.

צבי הנדל: אני מציע לא לפתח את הדיון מעבר לזה.

צבי הנדל: הדברים נשמעו ונראה מה אפשר לעשות.

צבי הנדל: אמנם המספרים לא גדולים, דיברנו על עשרות בודדות בשתי האוניברסיטאות יחד, אבל החוב שלנו והצורה שהתחלנו ברגל שמאל את קליטתם של אנשי צד"ל, כל תיקון, ואתם חלק מהתיקון, הוא חשוב, כי אנחנו צריכים לקנות את עולמנו בענין הזה, בלי מרכאות.

צבי הנדל: אני מודה לכם ומבקש שתמשיכו לעמוד עם האצבע על הדופק, כי הענין הוא מאד רגיש.

צבי הנדל: אתם צריכים להבין שהסטודנטים הנחמדים היושבים לידי לא בקלות יבואו להתלונן, וגם בלי לשמוע אותם ברור לי שלא קל להתלונן.

צבי הנדל: לכן האוזן הכרויה שלכם והאצבע על הדופק הם משמעותיים יותר מהמקובל בדרך-כלל.

צבי הנדל: הישראלי המצוי קל לו יותר להתלונן, ולכן הרגישות שלכם, שאנחנו מבקשים ומודים עליה, שלא תיפסק.

יורי שטרן: רק תיקון פורמלי אחד.

יורי שטרן: מ-1 בינואר אני כבר לא אחראי בממשלה על הנושא הזה.

יורי שטרן: האחריות עברה לשר הקליטה ולסגן שר הקליטה.

צבי הנדל: אני סומך עליהם.

צבי הנדל: תודה רבה לכם.

צבי הנדל: הישיבה נעולה.

צבי הנדל: - - - - - - - - -