ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 157, 2001-07-25 09:30

צבי הנדל: בוקר טוב לכולם, אני פותח את הישיבה.

צבי הנדל: אדוני סגן השר, אני חייב הסבר.

צבי הנדל: רציתי להזמין את ראש הממשלה לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, לא בהיותו השר לקליטת העלייה אלא בהיותו ראש ממשלה.

צבי הנדל: אני חושב שהמסרים שהיה צפוי שהוא יאמר אותם כאן ושהיו נותנים לו תהודה גדולה, היו מועילים לנושא הזה בכל הרמות, גם ברמות הפרקטיות של קליטת העלייה בישראל, גם ברמות הדקלרטיביות של יהודים בעולם.

צבי הנדל: לדוגמה נתתי את העלייה מאתיופיה שהיא בעייתית ואינה פתורה.

צבי הנדל: שאלו אותי: על מה אתה רוצה, למשל, שהוא ידבר?

צבי הנדל: אמרתי: למשל זה אחד הנושאים, וכו'.

צבי הנדל: בסוף יצא שקיבלתי תשובה בכתב שהוא מאמין לסגן השר לקליטת העלייה ושהוא משוכנע שהוא עושה מלאכתו נאמנה, ושהוא יבוא.

צבי הנדל: עם סגן השר לקליטת העלייה אין לי בעיות, ברוך השם, אנחנו נפגשים בערך אחת ליומיים, אבל לטובת המשרד שאתה עומד בראשו ולטובת כל נושא העלייה ראוי שנגרור אותו גם לנושא הזה מעבר לנושאים הרגילים שהוא עוסק בהם – מדיניות חוץ וביטחון וכו'.

צבי הנדל: כי יש מורכבות בקליטת העלייה, יש מורכבות בעידוד העלייה.

צבי הנדל: אני ישבתי עכשיו גם עם נציגי ארגוני העולים מארצות-הברית.

צבי הנדל: גם מארצות הרווחה אנחנו רוצים שיבואו עולים, גם מרצון ולא רק מאונס, איפה שקשה, כי אנחנו רוצים את כל היהודים.

צבי הנדל: וכדי שכל הבעיות הדמוגרפיות ייעלמו, אם כל היהודים יבואו לישראל, אנחנו ננצח.

צבי הנדל: בישיבה האחרונה שקיימנו בנושא הזה אתך על עולי אתיופיה, ביררתי באוצר ונאמר לי שסדר-גודל של צורך אמיתי, כי הם לא רוצים לטייח את זה, לקצב קליטת עלייה נורמלי על כל המרכיבים שלו דורש הגדלת תקציב לנושא הזה בסדר-גודל של חצי מיליארד שקל לשנה.

צבי הנדל: זה מספר שקיבלתי מהאוצר שבדרך כלל ממעיט במספרים.

צבי הנדל: זאת אומרת שאם הוא אמר חצי מיליארד שקל, אולי זה חצי מיליארד ועוד שקל, אבל ודאי לא חצי מיליארד פחות שקל.

צבי הנדל: במכתב שקיבלתי ממנכ"ל משרד ראש הממשלה הוא שיבח אותך בשם ראש הממשלה.

צבי הנדל: נאמר שהענין התקציבי נפתר, ואז לא יצטרכו עוד פעם לעשות חוזים קצרי-טווח עם בתי מלון אלא ניתן יהיה לעשות חוזים ארוכי-טווח.

צבי הנדל: ניתן יהיה אולי קצת להגביר את קליטת העלייה.

צבי הנדל: ניתן יהיה אולי במשרד החינוך לפתור בעיות חינוכיות.

צבי הנדל: אני מעלה אותן למרות שאתה לא משרד החינוך, אבל בשבילי אתה האבא של קליטת העלייה שצריך לעזור לכולנו לזנב גם במשרדים אחרים בנושאים שקשורים לקליטת עלייה.

צבי הנדל: אחד הדיונים שקיימנו פה עם מנכ"לית משרד החינוך, ולפני-כן גם עם שרת החינוך, היה בנושא קליטת העולים מאתיופיה בחלק מהישובים שבהם ריכוזי הקליטה הם גדולים ונוצרים מצבים שיש כיתות לימוד בהן למעלה מ-50% הם ילדים יוצאי אתיופיה.

צבי הנדל: שנת הלימודים הבאה מתקרבת ולפעמים צריך בענין הזה פתרונות מיידיים לטווחים קצרים.

צבי הנדל: במועצות אזוריות זה מאד מקובל, גם במועצות מקומיות ועיריות זה מקובל.

צבי הנדל: אם דיברנו על גדרה, אז בקלות אפשר להגיע לקיבוצים בסביבה, יבנה או חפץ חיים, שיש להם בתי-ספר מצוינים.

צבי הנדל: ובכלל, יש לנו ענין גדול מאד שקליטת העלייה של ילדי אתיופיה תהיה בבתי-ספר הכי טובים על-מנת לנצל את הפוטנציאל האנרגטי החיובי שיש בהם, ואת הפער הגדול של החסר שהם הביאו אתם מאתיופיה בשביל להרים אותם הכי מהר שאפשר.

צבי הנדל: בענין הזה יש מדי פעם ויכוחים שונים, למשל לגבי קליטתם בישיבות ובאולפנות.

צבי הנדל: שוחחתי על כך עם מנכ"לית משרד החינוך, שאם אנחנו שולחים אותם לפנימיות, זאת פחיתות כבוד, והיא לא הבינה שבחינוך הדתי, שאליו פונה חלק גדול מהילדים יוצאי אתיופיה החינוך האליטיסטי ביותר הוא בפנימיות של הישיבות התיכוניות והאולפנות.

צבי הנדל: אני מקווה שגם זה ייפתר.

צבי הנדל: אלה פחות או יותר הבעיות כשאני מדבר על קליטת עלייה.

צבי הנדל: אני משוכנע שככל שקליטת העלייה תהיה איכותית יותר, טובה יותר, רגועה יותר ואוהבת יותר, יהיה קל יותר לזרז גם את העלייה עצמה, כי הכלים לטיפול בהם יהיו משובחים יותר.

צבי הנדל: אדוני סגן השר, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: קודם-כל אני מודה לך על היוזמה לקיים את הדיון הזה.

יולי יואל אדלשטיין: למרות סגנוני המתבדח בדרך-כלל, בנימה הרבה יותר רצינית אני רוצה לומר שבהחלט היה מקום לכך שראש הממשלה יישב בדיון הזה, בדיוק כפי שאמרת, לא בתוקף תפקידו כמחזיק תיק הקליטה אלא מכיוון שאפילו אתה בנאום הפתיחה הקצר נגעת בכמה סוגיות של עלייה חדשה – נושא ששייך למשרד הפנים, של חינוך – נושא ששייך למשרד החינוך, גיור – נושא ששייך למשרד הדתות, של כל מיני דברים שנוגעים למשרד העבודה והרווחה.

יולי יואל אדלשטיין: ואני לא אומר את זה על-מנת להסיר מעצמי אחריות, או להעביר אחריות.

יולי יואל אדלשטיין: אני בהחלט רואה את עצמי גם כשר מתאם בדברים האלה.

צבי הנדל: זה חסר לי שאתה לא שר, כי אז היית יושב-ראש ועדת שרים.

יולי יואל אדלשטיין: יושב-ראש ועדת שרים הוא השר שרנסקי, שאין בעיה בנושא הזה להגיע אתו להידברות.

יולי יואל אדלשטיין: אבל אם מדברים על קליטה אני חושב שהגענו לשלב הזה שלאחר שגברנו על אותן מצוקות שהרשיתי לעצמי פעם פה בוועדה אפילו קצת להתפרץ בנושא הזה של מצוקות תקציביות מיידיות שבאמת הכניסו אותנו די לפינה ולא היה לנו אפילו תקציב לשכור אתרי קליטה, על הקטע הפיסי הזה התגברנו.

יולי יואל אדלשטיין: אפרופו העברות בוועדת הכספים, אנחנו כרגע ערוכים מבחינה תקציבית לגמור את החוזים שחביב קצב, מנהל אגף אכלוס מטפל בהם, ואני מקווה שתוך שבועות מספר נשאיר מאחורינו את השערורייה הזאת של בתי מלון.

יולי יואל אדלשטיין: הגשנו לאוצר תוכנית לפינוי בתי מלון מול ההעברה הכספית הזאת ואני מקווה שבנושא הזה נקלוט את העולים בתנאים סבירים.

יולי יואל אדלשטיין: אינני יודע ממה נובעת ההערכה של חצי מיליארד שקל, אבל אני יודע שהדברים הרבה יותר צנועים טרם נפתרו בדיונים שלנו עם האוצר.

יולי יואל אדלשטיין: כדאי שנדע שפרט לתנאים הפיסיים של קליטת העולים, אני חושב שבוועדה זו לא צריך להסביר שזה עוד לא כל הספור, ואם לא יהיה לנו תקציב, למשל, בתחום של הכשרות מקצועיות ועידוד תעסוקה בצורה זו או אחרת, אנחנו נראה את העולים יושבים על הברזלים אחרי שעות הבוקר במהלך כל היום, ואנחנו לא נדע מה לעשות אתם כי אין תקציב לזה, וגם העולים ודאי ייתקעו מבחינת השילוב שלהם בחברה.

יולי יואל אדלשטיין: יש עדיין דברים שטרם הצלחנו לפתור, אבל לדעתי גם הם ייפתרו בצורה זו או אחרת.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מגיעים לסוגייה הגדולה של שילוב לטווח ארוך של עשרות אלפי עולים שהגיעו לארץ וטרם הגיעו לאותם הישגים שאליהם כבר הגיע חלק מבני הקהילה הזאת.

יולי יואל אדלשטיין: בשנה האחרונה מדברים על הפרוייקט הלאומי לקליטת עולי אתיופיה, ויש אפילו דיונים שמנכ"ל הסוכנות מול מנכ"ל משרד ראש הממשלה כרגע שותף להם.

יולי יואל אדלשטיין: אם זה ייצא לפועל, יכול להיות שיהיה מענה חלקי לחלק מן הבעיות שאנחנו מעלים כל הזמן, כולל חינוך לגיל הרך, כולל תעסוקה של צעירים בני 25 – 30.

יולי יואל אדלשטיין: ייצא לפועל – זאת אומרת שהפרוייקט הזה יהיה אכן לאומי ולא אנחנו נשכנע זה את זה למה הוא חשוב אלא באמת כל משרדי הממשלה הייעודיים בראשותו של ראש הממשלה ובשיתוף הסוכנות היהודית – ליתר דיוק קהילות יהודיות מחוץ-לארץ – ירימו את הפרוייקט הזה.

יולי יואל אדלשטיין: זה מבחינה אסטרטגית לטווח ארוך.

יולי יואל אדלשטיין: אני חוזר לנושא קליטה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא אחראים על החינוך ואנחנו לא נכנסים לבתי-ספר, אבל אחד הדברים שמאד מדאיגים אותנו הוא ודאי היווצרות אותן כתות שעליהן דיברת.

יולי יואל אדלשטיין: המרכיב היחידי שאתו אנחנו יכולים איך שהוא לשחק הוא משכנתה.

יולי יואל אדלשטיין: כידוע, יש משכנתה א', משכנתה ב' ו-ג', ואנחנו עושים כל מאמץ על-מנת שמשכנתה א' תינתן ליישובים החזקים יותר.

יולי יואל אדלשטיין: אבל כפי שאתם מכירים את המציאות, משכנתה א' עדיין לא מאפשרת לעולים לרכוש דירה ברעננה, אבל לעומת זה מאפשרת לרכוש טוב מאד דירה בלוד, לצורך הענין, או בגדרה.

אברהם ירדאי: אז מה עשינו?

יולי יואל אדלשטיין: קודם-כל לפחות, ומי כמוך יודע, העולים לא יושבים במרכזי קליטה שש ושבע שנים אלא אחרי כמה חודשים מתחילים להתעניין ברכישת דירה ואף רוכשים.

יולי יואל אדלשטיין: זה הצד החיובי של המטבע.

יולי יואל אדלשטיין: הצד הפחות חיובי הוא שכנראה לא מספיק אותו מעקב שחנוך צמיר וחביב קצב מבצעים ומנסים לסגור אחר-כך עוד אתר.

יולי יואל אדלשטיין: כאן ודאי תמיד יש הרצון של המערכת לומר: הגיעו כבר 200 משפחות אז סוגרים, מול המציאות שחלק מקרובי המשפחה כבר הגיעו לאותו ישוב ואחריהם ודאי באות עוד משפחות ואנחנו לא מספיק אכזרים לומר: כאן במשפחה הספציפית הזאת אנחנו חותכים וללוד לא יגיעו יותר משפחות.

יולי יואל אדלשטיין: ודאי שברמה האנושית זה בלתי-אפשרי.

יולי יואל אדלשטיין: אני זורק את זה, ללא דיון רציני במשרד, אבל כקו חשיבה.

יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות שמלכתחילה צריך להיות מספר מוגדר של משכנתאות ליישוב זה או אחר.

יולי יואל אדלשטיין: אינני יודע אם ניתן לבצע את זה.

יולי יואל אדלשטיין: כאמור, לא קיימנו על זה דיון מקצועי במשרד, אבל יכול להיות שזה אחד הקווים שצריך לחשוב עליהם.

יולי יואל אדלשטיין: לא נאמר: בואו, נפתח את היישוב, לכו לשם, אנחנו נעשה מעקב ואז נסגור.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו רוצים לפתוח אותו לחמישים – מאה משפחות, לנסות לעשות פיזור בצורה כזאת.

יולי יואל אדלשטיין: אינני יודע אם זה רעיון טוב או רע, זה לא עבר דיון מעמיק.

צבי הנדל: מאחר שהזכרת את רעננה, שהתגלגלה פה בדיון אחר, אני בטוח שקליטת עלייה יש לה כמה היבטים ואנחנו צריכים לעשות מאמץ גדול כדי שהעולים ייקלטו טוב.

צבי הנדל: אנחנו גם צריכים לעשות מאמץ גדול שהעלייה תועיל למדינה הרבה ככל האפשר.

צבי הנדל: לכן אני לא בטוח שהעולים חייבים להתיישב ברעננה או בדיזנגוף.

צבי הנדל: לא כולם צריכים להיות בגדרה, ולא שגדרה היא מקום לא טוב – זה מרכז הארץ, מקום מעולה – מסיבות אחרות.

צבי הנדל: יכול להיות שצריך לפתור בעיות חינוכיות בצורה כזאת או אחרת.

צבי הנדל: שלא ניתפס עכשיו לדבר שאם אנחנו נכפיל את המשכנתאות העולים ירכשו דירות ברעננה ואז ייפתרו כל הבעיות.

צבי הנדל: אני לא בטוח שאנחנו לא צריכים ברמה הלאומית לחשוב אחרת, אבל זה נושא שראוי לחשיבה ולא לשליפות מהמותן, כפי שאמרת, שבסוף אנחנו נתפסים לאיזה דבר ואי-אפשר לסגת ממנו.

יולי יואל אדלשטיין: ההתלבטות היא אמיתית.

יולי יואל אדלשטיין: לא אזכיר שמות יישובים, אבל לשם שינוי יש כאן חדשות הפוכות ממה שאנחנו לפעמים שומעים.

יולי יואל אדלשטיין: שני ראשי רשויות באו אלי ודרשו-שאלו, למה אין בעיר שלנו משכנתה א' לעולי אתיופיה?

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו רוצים לקלוט אותם.

יולי יואל אדלשטיין: לפחות לגבי אחד משני היישובים האלה ההתלבטות שלי היא התלבטות אמיתית, כי אני יודע שמצבה של הרשות המקומית הוא לא הכי טוב, ויש פה ושם בעיות.

יולי יואל אדלשטיין: אני יודע גם שיש סיבות טובות כן להביא לשם עולים, סיבות שקשורות לנושאים דמוגרפיים.

יולי יואל אדלשטיין: ההתלבטות היא אמיתית, וכך גם לגבי הסעות.

יולי יואל אדלשטיין: כלומר, מצד אחד אני ודאי מעוניין שהתלמידים ילמדו בבתי-ספר טובים.

יולי יואל אדלשטיין: אפרופו, להזכיר קצת נשכחות, עם כל הקשיים הפיסיים שהיו בגבעת המטוס בזמנו, בגלל שאלה קראוונים ולא אתר הכי משופר, וכן הלאה, לפחות אפשר לומר שהילדים הגיעו לבתי-ספר ממלכתיים-דתיים בירושלים, ולפחות היתה גם הצדקה לחשיבה הזאת כן להגיע לירושלים, כן להתווכח עם העירייה וכן להכניס הסעות.

צבי הנדל: מישהו אמר לי שהעולים מאתיופיה רגילים ללכת הרבה ברגל.

יולי יואל אדלשטיין: אינני יודע.

יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לומר לכם שלפחות באותה תקופה שקלטנו אותם באתר, וכשהיה לי הכבוד והעונג להיות שר הקליטה, לא הלכו ברגל לבתי-ספר.

יולי יואל אדלשטיין: ודאי שבהסעות יש יתרונות, שאפשר להביא את הילדים לבתי-ספר טובים, אבל יש גם חסרונות.

יולי יואל אדלשטיין: נמצא כאן ראש עיריית קרית מלאכי והוא יעיד שיש שני צדדים למטבע.

יולי יואל אדלשטיין: זה שמצד אחד הנוער של יוצאי אתיופיה יוצא ללמוד בפנימיות מחוץ לישוב זה נחמד והילדים מקבלים חינוך טוב, אבל אני לא בטוח שמזווית ראייה שלו כראש עיר הוא היה רוצה לראות תהליך שכל הנוער שהוא קצת יותר חזק יוצא.

יולי יואל אדלשטיין: אמרתי שלא באתי עם הצעה פרוגרמטית.

יולי יואל אדלשטיין: שיתפתי אתכם בכמה התלבטויות ומאד אשמח לשמוע את הנוכחים, ונחזור לדיון.

צבי הנדל: אני רוצה לחזור לבסיס.

צבי הנדל: אני הזכרתי עוד נושאים ובסוף התמקדנו בחינוך, שהוא לא התחום שעליו אתה אחראי.

צבי הנדל: אני מבין שהדרישות של המשרד לקליטת העלייה בנושא העלייה מאתיופיה נענו ואין בעיות.

יולי יואל אדלשטיין: מבחינת התשתית הפיסית.

יולי יואל אדלשטיין: כלומר, שכירת מבנים לקליטה – כן.

אליעזר זנדברג: מה זה מבנים לקליטה?

יולי יואל אדלשטיין: אתרי קליטה.

חביב קצב: חתמנו חוזה עם שני מוקדים.

חביב קצב: האחד בבאר-שבע – בנין של 82 יחידות דיור שמתגוררים בו מזה עשרה חודשים עולים מאתיופיה, ובבנין השני, שלגביו חתום חוזה, שנמצא בשיפוץ, ובשבועיים הקרובים נגיע לסיום משא-ומתן עם קיבוץ מרחביה, קרוב לעפולה.

חביב קצב: הדבר השלישי הוא בנין בצפת שנמצא בשיפוץ סופי, שאני מניח שבשבוע הבא נקבל אותו.

חביב קצב: יש עוד חמישה פרוייקטים שנשארו פתוחים לחתימה.

חביב קצב: ועדת הכספים אישרה אותם אתמול ואני מניח שתוך שבוע – עשרה ימים הקרובים הכסף יהיה במשרד ואז אפשר יהיה לגשת לשכירות.

חביב קצב: דרך אגב, את כל העבודה אנחנו עושים בשיתוף-פעולה מלא עם הסוכנות היהודית.

חביב קצב: אני מניח שבשבוע – עשרה ימים הקרובים נחתום על בין ארבעה לחמישה חוזים.

אליעזר זנדברג: על כמה דירות מדובר?

חביב קצב: מבחינת מטות זה ייתן לנו 2,000 – 2,200 מטות.

צבי הנדל: היה וייחתמו חוזים, באיזה אזורים בארץ אתה מנהל משא-ומתן כרגע?

חביב קצב: אנחנו מדברים על אשדוד, טבריה, ירושלים וחיפה.

חביב קצב: יש לנו חלופות בערים אחרות כמו נהריה ועכו.

חביב קצב: אני מדבר על יישובים שקרובים לפריפריה.

אליעזר זנדברג: מה בקשר לשירותי קליטה, מבחינת מה שמלווה את המטה?

יולי יואל אדלשטיין: הבעיה של תשתית פיסית נפתרה.

חביב קצב: נפתרה כרגע.

חביב קצב: יש עובדה בסיסית אחת שחייבים להגיד אותה.

חביב קצב: איך הגענו לבתי מלון?

חביב קצב: – לא היינו מוכנים עם אתרים.

חביב קצב: עכשיו קיבלנו תקציב שוטף לפנות את בתי המלון וגם לקלוט את העולים, שכידוע לכולנו מגיעים כל שבוע.

חביב קצב: התקציב שקיבלנו יספיק עד נובמבר.

חביב קצב: יכול להיות שטעיתי והוא יספיק עד דצמבר, אבל הוא בהחלט לא יספיק עד ינואר, ואם לא נקבל עוד תקציב ונמשיך לעבוד על הכנת פרוייקטים נוספים, אני מתריע שבינואר נחזור לבתי המלון, אם לא נקבל תקציב.

חביב קצב: אני העליתי את זה בכתב.

חביב קצב: העולים היחידים שממשיכים להגיע ולא מאכזבים אלה העולים מאתיופיה וצריך להתכונן לקליטתם.

יולי יואל אדלשטיין: כדי לא ליצור רושם כאילו זה תהליך בלתי-פוסק, שכל שבוע צריך עוד מבנה, אני רוצה לומר שיש גם פינוי.

יולי יואל אדלשטיין: כלומר, ברגע שאנחנו מתייצבים על איזה שהוא מאגר מטות, וציינתי שהעולים אחרי כמה חודשים כבר רוכשים דירות, זה לא שזה בלתי-פוסק, יש מאגר של מטות רק צריך לייצב את ההיצע מול העלייה.

צבי הנדל: אתם דנים עכשיו על תקציב 2002.

צבי הנדל: אם תחשוב שאתה יכול להיעזר בנו באיזו שהיא צורה בנושא עלייה, אנחנו נשמח לעמוד לימינך.

יולי יואל אדלשטיין: אני רק רוצה לסיים את התשובה, ברשותך, כי מה ששאל חבר-הכנסת זנדברג זאת הנקודה החשובה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו דיברנו על כך שאנחנו מייצבים את מאגר הדירות, ומבחינתו של האגף של מר קצב אנחנו טופחים לו על השכם ואומרים לו להמשיך כך.

יולי יואל אדלשטיין: אבל יש כל הנושא שאנחנו קוראים לו בסלנג המקצועי "המעטפת", אבל זה לא כל-כך מעטפת אלא הפעלה.

יולי יואל אדלשטיין: כלומר, יש בזה הנושא של דיור, יש גם הנושא של תעסוקה, הכשרות מקצועיות.

יולי יואל אדלשטיין: יש גם נושא של שירותים חברתיים ותרבותיים בתוך האתרים.

יולי יואל אדלשטיין: אם אנחנו רוצים לעמוד מאחורי הסיסמה שזה מרכז קליטה, אז נציגי הסוכנות שנמצאים כאן יכולים לספר מה זה מרכז קליטה.

יולי יואל אדלשטיין: אני חוזר ואומר, לא מדובר פה במותרות אלא במה שאחר-כך משרד העבודה והרווחה ישלם שבעתיים אם לא נעשה את זה בשלב מוקדם.

אליעזר זנדברג: כמה הערות.

אליעזר זנדברג: כל אלה שדיברו לפני שנתיים ושלוש שנים על כך שהעלייה מאתיופיה הסתיימה ואין כלום אחריה, כל פעם מסיבות אחרות, ברור שזה לא המצב, ותהיה עלייה.

אליעזר זנדברג: דרך אגב, יש בידי נתון שהייתי שמח שסגן השר יגיב עליו – שבחודשים האחרונים יש ירידה יחסית משמעותית בקצב העלייה, כולל ביטול טיסה בשבוע שעבר, ואנחנו רואים את זה קצת בקורלציה עם הצהרות שאין כסף, וגם עם ממשלה חדשה שקמה.

אליעזר זנדברג: נכון שמשרד הפנים הוא הגוף שמאשר את בקשות העלייה, ושמעתי כבר טענות או אמירות שבפועל נוצרת קורלציה בין אלה שאומרים "אין כסף, עדיף שיבואו פחות" לבין אלה שמאשרים כמה יגיעו ובאופן טבעי זה מתאזן.

אליעזר זנדברג: אני חושב שכדאי שתגיב על הדבר הזה.

אליעזר זנדברג: אני מנסה לנסח את זה בעדינות, לא ברמה של האשמה, אבל זו טענה שעומדת על הפרק ואחד הדברים החשובים הוא להזים אותה, אולי בדרך הטובה ביותר על-ידי הגברת קצב האישורים וקצב ההגעה.

אליעזר זנדברג: היות ואנחנו מדברים על עולים שיגיעו לא במבצע אחד אלא בכמות מסוימת מדי שבוע, אני חושב שאנחנו צריכים לדבר על תוכנית שמורכבת יותר מאשר הפתרון המיידי.

אליעזר זנדברג: מה שמר קצב עושה זה חשוב, כי בלי זה כמובן אין כלום, אבל אני מדבר על תוכנית ארוכת טווח מבחינת האסטרטגיה, לא תוכנית חומש.

אליעזר זנדברג: אני דיברתי על הקונספט שליווה בזמנו את חצרות-יסף.

אליעזר זנדברג: אני כל הזמן חוזר לחצרות-יסף מסיבה אחת.

אליעזר זנדברג: הייתי בכל מיני חצרות ולדעתי זה היה מוצלח.

אליעזר זנדברג: עשו הכללה, כמו שאנחנו רגילים בישראל, והמלה "חצרות" הפכה להיות דבר פסול.

אליעזר זנדברג: ברגע שאתה אומר חצרות אתה מסמל את המקום הכי גרוע של אתרי הקליטה, ושוכחים שבין החצרות למיניהן היו גם סיפורי הצלחה, וחצרות-יסף היה סיפור הצלחה.

אליעזר זנדברג: אבל הקונספט של חצרות-יסף התחיל מכך ששם דיברו בעצם על מועצה מקומית, חשבו שם על יותר מאשר חצי שנה.

יולי יואל אדלשטיין: חשבו על חמש שנים.

אליעזר זנדברג: נכון, והמחשבה היתה רחבה יותר.

אליעזר זנדברג: השאלה אם זה לא נכון.

אליעזר זנדברג: אני חושב שזאת הדרך הטובה להתחיל להתמודד עם תהליך הקליטה של אלה שעוד לא הגיעו.

אליעזר זנדברג: יכול להיות שהוועדה הזאת צריכה לעזור לך אם אתה חושב כמוני, ללכת על משאבים שבסופו של דבר יבטאו סוג של שירותים קהילתיים ברמה של מועצה מקומית זמנית, שתוקם במקום מסוים, אבל נדע ששם נותנים לאנשים יותר מאשר המטה והחיבור לאיזה שהוא מרכז במסגרת העירונית.

אליעזר זנדברג: ב.

אליעזר זנדברג: אני מבקש ממך להגיב על הרעיונות שהגיעו אליי, וודאי בדקתם אותם, לגבי מעבר לקליטה חקלאית, בעיקר בנגב.

אליעזר זנדברג: באו אלי אנשים ואמרו שמדובר בעולים שהגיעו בימים אלה, שיש להם רקע חקלאי, לנסות ולחשוב על קליטה שבה משלבים כבר את החקלאות בתוך הענין, מתוך הנחה שזה משלח-ידם של האנשים שהגיעו.

אליעזר זנדברג: ג.

אליעזר זנדברג: היות ואנחנו מדברים גם על קצב, שאני מקווה מאד שיגבר, וגם על העובדה שהאנשים נמצאים, אתה יכול לזהות את האנשים שעומדים להגיע.

אליעזר זנדברג: יש ויכוח אם כל ה-22,000 שנמצאים יגיעו, או יגיעו מחצית מתוכם.

אליעזר זנדברג: אבל אלה האנשים שיגיעו, זה ברור לכולנו.

אליעזר זנדברג: מדוע לא נעשות פעולות על-מנת להתחיל את תהליך הקליטה, או להקל עליו בזמן שהאנשים נמצאים שם, ואני אסביר למה אני מתכוון.

אליעזר זנדברג: יש בית-ספר שעובד בשתי משמרות באדיס-אבבה ובית-ספר שעובד בשתי משמרות בגונדר.

אליעזר זנדברג: כשהילדים מגיעים לארץ מתחיל המאבק איך לתת להם את החינוך הכי טוב.

אליעזר זנדברג: אני יודע שנקודג' הוא לצנינים בעיני סגן השר ואחרים, אבל אני מציע להתגבר על תחושות הבטן ולהפעיל את ההגיון.

אליעזר זנדברג: את בית הספר הזה מחזיק ארגון אחד והוא מנסה לתת להם את השילוב בין תוכנית הלימודים האתיופית הקבועה לבין התוספת שהיא תוכנית לימודים ישראלית.

אליעזר זנדברג: מדוע הוא צריך לעשות את הדבר הזה?

אליעזר זנדברג: מדוע המשרדים הממשלתיים לא יכולים להתחיל ללמד את הילדים עברית שם?

אליעזר זנדברג: נכון שיכול להיות שחלק מהאנשים לא יגיעו, אז הם יידעו עברית ויישארו באתיופיה – לפי השקפתך, אני חושב אחרת, אבל נעזוב את זה בצד - אבל כל מי שיגיע יגיע עם כלים טובים יותר.

אליעזר זנדברג: מדוע אי-אפשר לתת הכשרה מקצועית טכנית לאנשים שם באופן שכאשר הם יגיעו לכאן יהיה להם יותר קל ללמוד מקצוע?

אליעזר זנדברג: דוגמה קלאסית – מכונאות רכב.

אליעזר זנדברג: אפשר ללמוד את הדברים האלה בקורסים שם במקום להמתין את מהלך הזמן עד שבמשרד הפנים יבדקו את הבקשה ויעלו אותך למטוס.

אליעזר זנדברג: יגיע האיש לכאן, תהיה לו האפשרות גם יותר מהר להשתלב במעגל העבודה עם מקצוע.

אליעזר זנדברג: ללמד להיות מכונאי רכב אפשר גם בשפה האמהארית וכאשר הוא יגיע לכאן יהיה לו יותר קל להיקלט.

צבי הנדל: מר אליקים, נציג משרד החינוך, ספר לנו אם יש התקדמות בקשר לפתיחת שנת הלימודים ביישובים שהיתה-יש בהם מצוקה של עודף אכלוס כתות בעולים מאתיופיה.

נסים אליקים: בעקבות הישיבה האחרונה שאני השתתפתי בה כאן בשבוע שעבר פנינו לכל מערכת החינוך הממלכתי-דתי לבדוק אפשרות של הסעת תלמידים לבתי-ספר בסביבה הקרובה ככל האפשר.

נסים אליקים: התחילו להגיע תשובות.

נסים אליקים: עד השבוע הבא אנחנו צריכים לקבל את כל התשובות.

נסים אליקים: בעקבות זה אני מאד מקווה שהמלצת ועדת העלייה והקליטה תיפול על אוזניים קשובות אצלנו במשרד ויימצא התקציב, או מהמשרד או בשיתוף גורמים נוספים בכדי לעשות פיזור נכון בסביבה הקרובה, לא למרחקים גדולים כפי שזה היה בעבר.

נסים אליקים: למשל, תלמיד מחצרות-יסף נאלץ לנסוע שעה וחצי כל כיוון לבתי-ספר רחוקים מאד.

נסים אליקים: זה הדבר שאנחנו עושים מייד לקראת פתיחת שנת הלימודים.

נסים אליקים: אני רוצה לברך על מה ששמענו הבוקר בישיבה הזאת.

נסים אליקים: ההפניה של העולים לחיפה, טבריה, אשדוד וירושלים, במקומות האלה בתי הספר הממלכתיים-דתיים יכולים לקלוט את ילדי העולים באחוזים בהחלט סבירים.

שולה מולא: לא שמעת את ראש העיר אשדוד, שכמו ראש העיר גדרה זעק לפני שנתיים: אין לי מקום, אני לא יכול.

נסים אליקים: אם יהיו הסעות יהיה פיזור נכון.

נסים אליקים: באשדוד יש בעיקר שני בתי-ספר מתוך 11 – 12 בתי-ספר דתיים שהם רוויים בקליטה, אבל לגבי שאר בתי הספר, אם תהיינה הסעות הדבר יכול בהחלט להתקבל על הדעת.

נסים אליקים: ודאי בטבריה ובירושלים.

נסים אליקים: לפני שמונה שנים היה ניסיון טוב מאד בחיפה כשבתי הספר המעולים של הזרם הממלכתי-דתי קלטו ילדים יוצאי אתיופיה וזאת היתה הצלחה כבירה.

נסים אליקים: כך גם באשדוד ובירושלים.

נסים אליקים: לכן אני מברך על המגמה הזאת.

צבי הנדל: מנכ"ל הסוכנות היהודית מר אברמוביץ, יש לי בקשה אליך.

צבי הנדל: הרי אתם לוקחים על עצמכם את הפעלת מרכזי הקליטה כקבלני משנה.

צבי הנדל: האם אתם נתקלים בבעיות תקציביות בנושא הפעלת המערכת הזאת?

עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו קיבלנו בהסכם עם משרד הקליטה לטפל בנושא של איתור המבנים, מה שקוראים בסלנג המקצועי "המעטפת" הראשונית לקליטת עולי אתיופיה.

עו"ד אהרן אברמוביץ: חלק מהדברים של הקליטה בא מתקציב הסוכנות היהודית, לפי המסורת וההסדרים בינינו לבין הממשלה, וחלק מהדברים אנחנו עושים עבורה או בשמה של הממשלה.

עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו אכן נתקלים בבעיות תקציביות.

עו"ד אהרן אברמוביץ: בשנה האחרונה סכומים משמעותיים ביותר שהיו צריכים להיות משולמים לסוכנות היהודית לא שולמו עד עתה ואנחנו מפעילים את זה בינתיים מתקציב של הסוכנות היהודית.

עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו "מגרדים" אצלנו משאבים, שחלקם קיימים וחלקם לא קיימים, כדי שהפעילות לא תיפסק.

עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו חיכינו להכרעות כדי שאפשר יהיה לקבל את התשלום עבור הדברים שכבר ביצענו.

עו"ד אהרן אברמוביץ: לפני שבועיים היתה לנו פגישה עם מנכ"ל משרד הקליטה, עם הצוות שלו ושלי, ושם ניתנה הבטחה שתוך חודש-ימים בישיבה שצריכה להתקיים בימים אלו ישולמו המשאבים האלה כדי שנוכל להמשיך ולבצע את פעולות הקליטה כפי שעשינו עד עכשיו.

עו"ד אהרן אברמוביץ: הסוכנות יכולה לשאת את הדבר הזה עד גבול מסוים כי גם המשאבים שלנו מוגבלים.

עו"ד אהרן אברמוביץ: אם לא נוכל לקבל את אותן העברות, אני מניח שהקליטה תיתקל בקשיים, אבל אני מקווה שהדבר הזה יסתדר.

עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו עובדים בצורה מאד קרובה ואינטנסיבית עם משרד הקליטה בקשר לאיתור אתרים.

עו"ד אהרן אברמוביץ: אני חושב שהעבודה נעשית היום לשביעות-רצון גם של משרד הקליטה וגם של הסוכנות היהודית.

עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו מנסים לאתר אתרים טובים בכל רחבי הארץ, במקומות שיהיו גם נוחים לקליטת העולים ולא רק מקומות שמתאימים מבחינת המבנה ומחירו, אלא גם המקום עצמו שיהיה טוב ונוח לקליטת העולים.

עו"ד אהרן אברמוביץ: בסך-הכל אנחנו יכולים לומר שבאופן כללי עד עכשיו אנחנו מרוצים מהמבנים ששכרנו.

עו"ד אהרן אברמוביץ: בשלב מסוים היו לנו קשיים עם חלק מהרשויות המקומיות.

עו"ד אהרן אברמוביץ: אני חושב שהיום אנחנו כבר מסתדרים יותר טוב עם הרשויות המקומיות, יש הבנה ומסייעים לנו.

עו"ד אהרן אברמוביץ: היינו מצפים מחלק מהרשויות המקומיות לסיוע נוסף.

עו"ד אהרן אברמוביץ: בשבוע שעבר פנינו לעיריית כפר-סבא כדי שתסייע לנו לאתר מקום בכפר-סבא, מתוך הנחה שאם נפנה חלק מהעולים למקומות שהם חזקים מבחינה חברתית וסוציו-אקונומית זה יעזור לקליטת העולים מאתיופיה וזה יפתור אולי חלק מהדברים שדיבר עליהם חבר-הכנסת זנדברג לעלייה לטווח ארוך.

עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו ממשיכים בדרך הזאת מתוך תקווה שאכן התקציב יאושר.

עו"ד אהרן אברמוביץ: נאמר גם נכון על-ידי סגן השר יולי אדלשטיין ששכירת המבנים זה לא דבר בלתי נגמר.

עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו מעריכים שקצב הגעת העולים וקצב פינוי המבנים בשלב מסוים צריך להתאזן, זאת אומרת שיהיו לנו מספיק מבנים לרזרבה כדי שיהיה איזון בין מספר המגיעים לבין מספר המבנים, גם בהנחה שהמספר יגדל ויילך ולא תהיה ירידה שהיתה בתקופה האחרונה.

צבי הנדל: תודה.

צבי הנדל: נציג השלטון המקומי מר ליאור קצב, ראש עיריית קרית מלאכי.

ליאור קצב: שלום לכולם.

ליאור קצב: כאשר נבחרתי לפני שנה לתפקיד ראש העיר, ראש העיר שקדם לי אמר לי בשיחת חפיפה בינינו.

ליאור קצב: אני נותן לך הצעה אחת: תסגור את העיר בפני העולים מאתיופיה.

צבי הנדל: לכן זרקנו אותו.

ליאור קצב: נכון.

ליאור קצב: בכל אופן, זאת היתה מדיניות שנקט בה ראש העיר הקודם.

ליאור קצב: היום יש בקרית מלאכי 22,000 תושבים וכ-20% מתוכם הם עולים חדשים מאתיופיה שהגיעו לעיר במרוצת השנים האחרונות.

ליאור קצב: אם ניקח בחשבון שהעיר מדורגת באשכול 2 בחתך הסוציו-אקונומי, ואם ניקח בחשבון שאת 50% המשפחות מקבלים שירותים כאלה ואחרים מלשכת הרווחה, אפשר להבין שיש קושי מסוים בקליטת העולים דווקא במקומות כמו קרית מלאכי.

ליאור קצב: נתון מאד מעניין.

ליאור קצב: אנחנו משקיעים הרבה מאד במערכת החינוך.

ליאור קצב: 76% מקרב יוצאי אתיופיה מסיימי בית-ספר תיכון זכאים לתעודת בגרות, הרבה מעל ומעבר לממוצע הארצי, ואפילו מעבר לממוצע של ילדי הוותיקים שלומדים אצלנו בבתי-ספר תיכוניים.

ליאור קצב: אנחנו מפעילים הרבה מאד מסגרות והרבה מאד תוכניות, ובאמת עושים מאמצים מאד גדולים.

ליאור קצב: אבל קורה דבר שאני מקווה שהוא יובן נכון.

ליאור קצב: קיבלתי השבוע את דו"ח הסוכנות היהודית בענין הפניית משפחות בשבועות האחרונים בחודשים המתוכננים.

ליאור קצב: אני קורא בעיתונים שראש מועצת גדרה מנהל מאבק מכוער, שאני מגנה אותו בכל תוקף, ובכל זאת אני מגלה ש-31 משפחות עולות מאתיופיה, נוספות, מגיעות בימים אלה לקרית מלאכי.

ליאור קצב: עברתי על הרשימה, לא ראיתי שם לא את הרצליה, לא את כפר שמריהו, לא את כפר-סבא ולא את רמת-אביב ג' ולא מקומות אחרים עם חתך סוציו-אקונומי מאד-מאד גבוה.

ליאור קצב: השאלה שלי גם למשרד החינוך וגם למשרד הקליטה היא איפה המדיניות להכוונת עולים כבר במרכזי קליטה?

ליאור קצב: ממרכזי הקליטה צריכים להפנות אותם ולכוון אותם, לטובתם.

ליאור קצב: אנחנו נקבל אותם בשמחה, אנחנו נמשיך להשקיע בהם, נאהב אותם, נחבק אותם בחום ונעשה את המקסימום.

ליאור קצב: אבל רבותיי, צריך ללכת במדיניות אחרת, להפנות את העולים מארצות מצוקה, לאו-דווקא את העולים מאתיופיה, גם לערים אחרות שהחתך הסוציו-אקונומי בהן גבוה יותר, כדי לאפשר להם אינטגרציה יותר מוצלחת בחברה שלנו.

יולי יואל אדלשטיין: אתה איחרת לפתיח שלי.

30095: אני רוצה להתייחס לשלוש נקודות.

30095: נקודה אחת, משרד הקליטה, לאו-דווקא בממשלה הזאת, בכל הממשלות זה אותו דבר.

30095: המשמעות של סגירת אתרי הקראוונים עבורנו היא צמצום מספר העולים המגיעים מאתיופיה, כי אנחנו גם ראינו את זה במציאות.

30095: אני אסביר איך זה במציאות.

30095: לאחר סגירת אתרי הקראוונים פתחו את בתי המלון ואת בתי ההארחה.

30095: היום יש 11 בתי מלון ובתי הארחה שקולטים את העולים.

30095: עכשיו סגרו גם את אלה, ואז מחכים שהעולים הוותיקים יעזבו את מרכזי הקליטה ויכניסו את העולים החדשים.

30095: לדוגמה, בחודש יוני הגיעו רק 257 עולים לעומת 300 עד 400 בחודשים קודמים.

צבי הנדל: אלא שאנחנו לא הכתובת.

30095: הנקודה היא שבגלל שלא הכינו מקומות העלייה מתבצעת על-פי המקומות פה.

30095: בחודש יולי הגיעו רק 197 עולים.

30095: אתמול היו צריכים להגיע עולים והם לא הגיעו, כי אין מקום.

30095: לכן אני אומר פה, אם סוגרים אתרי קראוונים, צריך לפתוח מרכזי קליטה, אבל במציאות אנחנו רואים את התוצאה שהיא צמצום מספר העולים שמגיעים.

30095: זה בענין הקליטה.

30095: מדיניות הקליטה היא שהשיקול הוא הכסף, איפה אפשר לשכור מרכזי קליטה בזול, ולכן מפנים את העולים לערים במצוקה ולא לערים שיש להן בסיס חזק.

30095: נקודה נוספת היא סל קליטה בחינוך.

30095: בצפת, טבריה, קרית-שמונה, בית-שאן היו צריכים להעביר 850 שקל סל קליטה לתלמידים ולא העבירו להם.

30095: נקודה נוספת נוגעת לסידור הילדים בפנימיות.

30095: עליית הנוער והמנהל לחינוך התיישבותי מוכנים לקלוט את הילדים לפנימיות והסוכנות עושה קשיים ולא מכבדת את הבחירה של ההורים לשלוח את הילדים שלהם לפנימיות.

30095: אנחנו רואים שלא מאפשרים לעליית הנוער להיכנס לשטח ולפגוש את העולים, ואין שיתוף-פעולה.

30095: זאת כפייה בשיטתיות.

30095: לכן אני מבקש לזרז פתיחת מרכזי קליטה, שיתוף-פעולה של הסוכנות היהודית לכבד את בחירת ההורים לשלוח את ילדיהם לאן שהם רוצים, וכמובן משרד החינוך צריך להעביר את הכספים.

אברהם ירדאי: למה הרשויות הקולטות, כל הגופים הממלכתיים המעורבים בקליטת העולים יוצאי אתיופיה לא מגיעים למסקנה שהקליטה של יוצאי אתיופיה עד היום נכשלה באופן חמור?

אברהם ירדאי: שיטת הקליטה נכשלה.

צבי הנדל: למה היא נכשלה?

צבי הנדל: מה צריך לעשות?

אברהם ירדאי: היא נכשלה בגלל השיטה הריכוזית, בגלל ש-500 – 600 משפחות גרות באותה שכונה ויש שם סמים, חשיש, זנות.

אברהם ירדאי: לא פעם היו פה אנשי משטרה, לא בתקופה שלך, ודיווחו על דברים מזעזעים.

אברהם ירדאי: האם הדברים האלה לא מדליקים אש, נורה אדומה במדינת ישראל?

אברהם ירדאי: למה העולים מאתיופיה צריכים לבוא למקומות האלה?

אברהם ירדאי: למה אין הערכה מחודשת בענין קליטת עולי אתיופיה?

אברהם ירדאי: הרי הדבר הזה פועל לא רק נגד העולים, הוא פועל נגד מדינת ישראל ובעוד כמה שנים אתם תראו את התוצאות.

אברהם ירדאי: לפני כמה שבועות קראתי בעיתון "ידיעות אחרונות" ראיון עם קבדה קאסה שהיה בשלטון הקודם באתיופיה, שאמר: אתם הישראלים יודעים לעשות מבצעים, אתם לא יודעים לקיים הבטחות ולעשות דברים.

אברהם ירדאי: מדינת ישראל עשתה מבצעים, עשתה דברים גדולים למען יהודי אתיופיה, אבל בקליטה המצב חמור ואנחנו רואים את זה יום-יום.

אברהם ירדאי: כואב לנו לראות קבוצות של בנות בצורה הכי מבזה.

אברהם ירדאי: עובדים במשרדי הממשלה.

אברהם ירדאי: אני רוצה להזכיר פה שבתקופה של בנימין נתניהו ממשלת ישראל החליטה לקבל 60 עובדים בתקנים בממשלה.

אברהם ירדאי: הדבר הזה לא התבצע עד היום, גם לא במשרד הקליטה.

יולי יואל אדלשטיין: משרד הקליטה הוא היחיד מבין משרדי הממשלה שהדבר הזה התבצע אצלו.

אברהם ירדאי: אין תקנים, ואם יש עובדים הם נכנסים באמצעות קבלן או חברה אחרת.

אברהם ירדאי: הקהילה מרגישה שהיא לא מעורבת בקליטה עצמה ובחינוך, וכל הדברים האלה צריכים להתבצע.

אברהם ירדאי: אני חושב שגם אנחנו עולי אתיופיה אשמים בזה.

אברהם ירדאי: כל הפעילים וכן הארגונים שפועלים בתחומים האלה צריכים להתארגן וליצור גוף אחד ולפעול.

אברהם ירדאי: אמנם אין לנו חברי כנסת, אבל יש לנו מספיק כוחות ומספיק מוחות, ובאמת הגיע הזמן שאנחנו נפעל לטובת הקהילה.

צבי הנדל: אני משוכנע שאם הייתי נותן לך עוד קצת זמן היית מספר לנו גם כמה דברים חיוביים נהדרים יש עם העלייה מאתיופיה.

שולה מולא: אני רוצה להתמקד בהפתעה שכל הזמן תוקפת את המדינאים בקשר לעלייה של יוצאי אתיופיה.

שולה מולא: מר קצב הזכיר את המתקן בבאר-שבע שלגביו חתמו לא מזמן חוזה.

שולה מולא: בשנה שעברה הנחיתו לשם מאות עולים, אבל בתי הספר הדתיים היו מלאים והילדים חיכו במשך חודשים.

שולה מולא: למה לא עוצרים רגע ועושים תיאום בין המשרדים?

שולה מולא: למה השכרה של מקום היא לא פונקציה של שירותים במקום?

שולה מולא: או במקרה של נתיב הל"ה.

שולה מולא: הם היו מוכנים לקלוט את העולים, כי הכל שם היה ריק אבל הם לא היו מוכנים לקלוט אותם במערכות שלהם.

שולה מולא: אני מצטרפת למה שאמר קודם יושב-ראש הוועדה חבר-הכנסת צבי הנדל, שבעצם אתה, אדוני סגן השר, ה"אבא" של הקליטה.

שולה מולא: גם אם יש משרד החינוך, משרד העבודה והרווחה וכו', אתה חייב להיות אחראי גם על החינוך של יוצאי אתיופיה.

שולה מולא: אני רוצה לשאול את מר אליקים מה קרה עם גדרה, האם יש פתרון?

שולה מולא: ואני רוצה לשאול את יהודה אהרון, האם כשמצטרפים ילדים עולים חדשים למערכת החינוך יש תוספת של שעות הוראה ותוספת של מעטפת שהעולים החדשים צריכים לקבל?

שולה מולא: אדוני היושב-ראש, מתי תקיים את הדיון הממוקד בהמלצות דו"ח אבקסיס?

שולה מולא: עבדנו מאד קשה במשך שנה וחצי, גילינו דברים ונתנו המלצות.

שולה מולא: לא יכול להיות שהדו"ח הזה ישכב, ובמקום להוסיף תקציבים ובמקום לשנות דברים מעוותים המדינה תקצץ 3.5 מיליון שקלים במערכת החינוך.

שולה מולא: כולם אומרים אותו דבר וכולם מבינים את ההיגיון, אבל בתכל'ס שום דבר לא קורה.

שולה מולא: מדברים על המלכוד של המשכנתאות כעל גזרה מהשמים.

שולה מולא: אני רוצה להסביר את ענין הדירוג של המשכנתאות.

שולה מולא: יש משכנתאות א', ב' ו-ג'.

שולה מולא: גם משכנתה א' טובה לשכונת מצוקה.

שולה מולא: משכנתה א' של ירושלים טובה לשכונת בר יוחאי או לשכונת יצחק שדה, היא לא טובה למקום יותר טוב.

שולה מולא: יש פה המון אחיזת עיניים.

שולה מולא: פעם אחת מישהו צריך להסביר את זה.

שולה מולא: אדוני סגן השר, תעצרו רגע במשרד הקליטה ותחשבו על מדיניות אחרת.

שולה מולא: הרי בלאו-הכי משקיעים הון בקליטת יוצאי אתיופיה ואנחנו לא שבעי-רצון וגם אתם לא שבעי-רצון.

שולה מולא: אז בשביל מה?

צבי הנדל: אני חייב להעיר לך משהו.

צבי הנדל: סיכמנו פה בינינו ברוב קולות שאת הדוגמה וסמל לקליטה מוצלחת.

שולה מולא: מאה אחוז, זה אופטימי.

שולה מולא: אתם צריכים להגיד שצריכות להיות עוד שולה מולא, הרבה שולה.

צבי הנדל: שנית, מי ששמע אותך עכשיו בענין המלצות ועדת אבקסיס יכול לחשוב שלא בוצע מהן שום דבר.

שולה מולא: אני יכולה לספר מה מההמלצות בוצע.

צבי הנדל: מאחר שאת מצויה בזה, כמה אחוזים מההמלצות לדעתך בוצעו?

שולה מולא: אולי 10%.

שולה מולא: פעם ראשונה בהיסטוריה של משרד החינוך היה חוזר מנכ"ל ואיך להשתמש בשעות.

שולה מולא: לא כולם משתמשים בשעות לפי חוזר מנכ"ל.

שולה מולא: ביקשנו ממשרד החינוך: בואו נבדוק אם ואיך זה עובד בכלל, והם הבטיחו ש"בנובמבר יהיו לנו אמצעים".

שולה מולא: זה הדבר המרכזי שבוצע.

שולה מולא: חוץ מזה קיצצו בנושא קידום נוער.

שולה מולא: שום דבר לא בוצע.

שלמה מולא: בחודש יולי עד עכשיו הגיעו 215 איש.

שלמה מולא: בשבוע הבא, ב-31 בחודש יגיעו 96 עולים, כך שהמספר יגיע ל-302 עולים לחודש.

שלמה מולא: עד סוף השנה הנוכחית ייצאו ממרכזי קליטה ואנחנו נוכל להכניס במקומם בשיטה של המטה החמה כ-2,700 עולים.

שלמה מולא: זאת אומרת, רוב היציאות המאסיביות יהיו בחודשים יולי-אוגוסט-ספטמבר ופחות בחודשים אוקטובר-נובמבר.

שלמה מולא: לגבי קרית מלאכי, האמת היא שלמקום הזה מגיעים יחידים ללא משפחות.

שלמה מולא: היחידים רוכשים בחודשים האחרונים דירות בגלל מתן משכנתאות ליחידים, ללא הגבלה של א' ב' ג'.

שלמה מולא: לכן זה לא משפחות, לא הרבה ילדים, זה לא כצעקתה.

שלמה מולא: חבר-הכנסת זנדברג, לחזור לאתרי קראוונים לדעתי זה ביזיון.

שלמה מולא: תעזבו את הקראוונים.

אליעזר זנדברג: לא הבנת אותי.

אליעזר זנדברג: דיברתי על רשות מקומית שתהיה רשות לענין הזה.

אליעזר זנדברג: כי אתה הדוגמה הקלאסית לכך שלא מוכנים להקשיב כי חושבים שיודעים הכל מראש.

אליעזר זנדברג: עם כל הכבוד, אני חושב שאם אדם מציע דבר מסוים, אתה לא יכול לענות לי תשובה שלא מתייחסת למה שאמרתי ולחשוב גם שאתה הבנת את מה שאמרתי.

אליעזר זנדברג: אולי לא הבנת, אולי לא הסברתי טוב.

אליעזר זנדברג: אם אתה רוצה להתייחס לדברים שאמרתי, תתייחס לדברים שאמרתי.

אליעזר זנדברג: אני דיברתי על הקונספט של רשות מקומית שדואגת לעלייה כמו שהיה באתר קראוונים.

אליעזר זנדברג: אל תתפוס את המלה אתר קראוונים ותשתמש בה.

אליעזר זנדברג: זאת הטעות שלך, של אנשי הסוכנות, הרבה זמן.

אליעזר זנדברג: אני מבקש שתתייחס לעובדות.

שלמה מולא: אף אחד לא פטרון של העולים.

שלמה מולא: אני לא חושב שהגישה צריכה להיות שמישהו אחר יכתיב להם או במקומם יכתיב להורים שהילדים רוצים ללמוד בבית-ספר מסוים.

צבי הנדל: גם לא אתה.

שלמה מולא: גם לא אני, בהחלט.

שלמה מולא: לא אני ולא ארגון כזה או אחר ולא מי שמלמד יהדות.

שלמה מולא: העולים בעצמם צריכים להחליט.

צבי הנדל: אבל מותר להציע להם.

שלמה מולא: לכן אני מציע שאף אחד לא יהיה פטרון.

שלמה מולא: אין מדיניות מחייבת.

צ'אלצ'ו מנגסטו: אני רוצה לשאול שאלה שכבר חזרה הרבה פעמים בוועדת העלייה והקליטה בנושא משכנתאות ליחידים צעירים שיש להם בעיות, למרות שיש להם תעודת עולה.

צ'אלצ'ו מנגסטו: איפה עומד הענין הזה?

צ'אלצ'ו מנגסטו: 2.

צ'אלצ'ו מנגסטו: אני רוצה לחזק את הדברים שנאמרו לפני-כן לגבי המדיניות של ריכוז העולים שהיא פצצה מתקתקת ותהיה בכייה לדורות.

יוסף מנגסטו: בענין תעסוקה, אדוני סגן השר, אני חושב שמשרד הקליטה היה צריך לתת דוגמה לגופים אחרים כדי שבאמת יעסיקו גם את יוצאי אתיופיה בתוך המשרד.

יוסף מנגסטו: אני לא יודע אם האגף של יוצאי אתיופיה במשרד הקליטה מתוכנן, כי אני יודע שבאגף הזה כמעט אין אף עובד קבוע בתקן.

יוסף מנגסטו: אולי אחד.

יוסף מנגסטו: כולם עובדים באמצעות קבלן משנה.

יולי יואל אדלשטיין: אני אתייחס לזה.

יוסף מנגסטו: ברוך השם, אנחנו מבורכים בפרוייקטים.

יוסף מנגסטו: הפרוייקט הזה שנקרא מוקד שכונתי, יש מקומות שבהם הוא פועל ויש מקומות שהוא מקרטע.

יוסף מנגסטו: משרד הקליטה, עם כל הכבוד, אומר שאין לו תקציב והוא מזרים הון תועפות לרשויות המקומיות וזה מתסכל גם את הקהילה וגם את העובד שבעצם אמור לעבוד במקום עצמו.

יוסף מנגסטו: מר צמיר ומר אוחיון יודעים איזה בלאגאן וקושי יש בעיריית רמלה, למשל, ואף אחד לא התייחס לזה.

יוסף מנגסטו: ממשיכים להזרים את הכסף, יש לנו פרוייקט, ולא משנה איך הוא פועל.

יוסף מנגסטו: האם כך זה צריך להיות?

יוסף מנגסטו: בינתיים אין עובד ומשרד הקליטה ממשיך להגיד שיש לו שם פרוייקט.

דוד מהרט: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות.

דוד מהרט: הראשונה, מדיניות הדיור.

דוד מהרט: אני חושב שהמדיניות של משכנתה א' ב' ג' ד' וכו' צריכה להתייחס גם לערים.

דוד מהרט: כפי שאמרה שולה, לא בכל עיר שמוגדרת כ-א' צריך להרשות גם לפנות, כי גם בכפר סבא יש עולים, אבל הם נמצאים בשכונת יוספטל והמצב מאד קשה.

דוד מהרט: אני חושב שבעידן האינטרנט היום אפשר לצבוע שכונות מסוימות ולהגיד שגם ב-א' יש אזורים מסוימים ויש אזורים מסוימים שלא.

דוד מהרט: נקודה שנייה.

דוד מהרט: הזכרת את גדרה.

דוד מהרט: כבר חמש שנים קיים מודל של קליטת תלמידים יוצאי אתיופיה ב-13 קיבוצים שקולטים ילדים, כולל הסעה.

דוד מהרט: אני חושב שצריך להרחיב את המודל הזה.

דוד מהרט: אני שומע כל הזמן וגם בישיבה הקודמת נאמר כאן שמתייחסים אל העולים כאילו אין להם רצונות משלהם.

דוד מהרט: אני רוצה להגיד לך שיש גם מצב, כמו ברמב"ם בנתניה, שההורים אמרו:

דוד מהרט: אנחנו לא מוכנים שהילדים שלנו יוסעו למרחקים.

דוד מהרט: אנחנו סבלנו מזה בחורף, יש בעיות הסעה, הילדים לפעמים מפספסים את ההסעה, לנו אין כלי רכב ואנחנו לא יכולים להסיע אותם למקומות מרוחקים.

דוד מהרט: לכן הבקשה שלהם היתה להפוך את בית הספר הזה למודל של בית-ספר יוקרתי.

דוד מהרט: בפעם הקודמת היה כאן משה מאשקלון.

דוד מהרט: הוא יודע שבשכונת שמשון היה בית-ספר למדעים ובבית-הספר הזה היתה ילדה אחת יוצאת אתיופיה, כי הוא היה בית-ספר יוקרתי ולא קלטו אחרים.

דוד מהרט: לכן אני חושב שבתי-ספר שבהם יש ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה צריך להפוך אותם לבתי-ספר יוקרתיים.

צבי הנדל: זה טוב להגיד, השאלה איך עושים את זה.

דוד מהרט: אני אגיד לך למה, כי ההורים אומרים: אני רוצה שהילד יגדל בשכונה הטבעית שלו, ליד הבית.

צבי הנדל: אני הבנתי.

צבי הנדל: אתה לא צריך לשכנע אותי, אבל לא פשוט לעשות את זה.

צבי הנדל: תודה.

צבי הנדל: ד"ר אילן שמש, בבקשה.

ד"ר אילן שמש: בשנת 2000 אלף בני-נוער יוצאי אתיופיה טופלו ביחידות לקידום נוער.

ד"ר אילן שמש: מדובר על נוער שנשר מבתי הספר או נוער שרשום בבתי-ספר אבל נמצא בקהילה.

ד"ר אילן שמש: בניגוד למגמה של גידול האוכלוסייה של נוער בסיכון בקהילות, קרו שני דברים.

ד"ר אילן שמש: 1.

ד"ר אילן שמש: קיצוץ של 40% שפגע בעובדים שלנו שכמעט כולם יוצאי אתיופיה.

ד"ר אילן שמש: כלומר, הפגיעה היא כפולה.

ד"ר אילן שמש: אנחנו גם צריכים לטפל בעובדים יוצאי אתיופיה וגם לא יכולים להגיע לנוער שהוא יוצא אתיופיה.

ד"ר אילן שמש: 2.

ד"ר אילן שמש: מכיוון שיושב פה סגן השר אני רוצה לומר שצריך לממש את המדיניות של נוער בסיכון.

צבי הנדל: אני הבנתי משרת החינוך שלא יהיה קיצוץ של 40%.

יולי יואל אדלשטיין: זה קוצץ כבר.

ד"ר אילן שמש: התקציב קוצץ.

ד"ר אילן שמש: אני רוצה להגיד עוד דבר בגלל שסגן שר הקליטה יושב פה.

ד"ר אילן שמש: יש מגמה של נוער בסיכון, במסגרת משרדך, ומאד הייתי רוצה שתתמכו בה, כי אלה תקציבי ביצוע שמאד מסייעים לאוכלוסיות של נוער בסיכון.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא רק תומכים בזה, אלא זה נושא מס' 1 במשרדנו.

טובה מטלון: קודם-כל בקשר לסל קליטה.

טובה מטלון: סל קליטה עבר השנה ממשרד הקליטה למשרד החינוך ועדיין הוא בצנרת.

טובה מטלון: בספטמבר יגיע סל קליטה ליישובים ולבתי-הספר על-פי הרישומים, כולל קרית-שמונה, ששם נקלטו עולים חדשים.

טובה מטלון: בשלב מאוחר נתקבלו עוד שני-שלישים שחסרו לשליש שכבר עבר ממשרד הקליטה.

ד"ר יצחק קדמן: איך אתם מבטיחים שהסל יגיע לידיים הנכונות?

טובה מטלון: כיוון שאנחנו משרד חינוך ויש לנו רישום של התלמידים.

טובה מטלון: זה היה הקושי במשרד הקליטה.

חנוך צמיר: אחת הסיבות להעברה היתה היכולת המוכחת של משרד החינוך - - -

ד"ר יצחק קדמן: אני יכול לספר לך על היכולת המוכחת שלהם בתלמידים עולי חבר המדינות איך הכסף לא זלג לכל מיני מקומות ולא הגיע לתלמידים.

טובה מטלון: בואו נבדוק את זה במבחן המעשה ואני מקווה שזה יצליח.

טובה מטלון: זה דבר אחד.

טובה מטלון: הדבר השני, כשהיה דיון עם המנכ"לית דובר על כך שכנראה יחזור התקציב שקוצץ.

טובה מטלון: אני מטפלת בזה יום-יום, גם בתקציבי אתגר וגם בתקציבי קידום נוער.

טובה מטלון: יותר מאשר לטפל אי-אפשר לעשות.

טובה מטלון: אני מקווה שבימים הקרובים תהיה הוכחה שהתקציב הוחזר.

צבי הנדל: אם התקציב לא יוחזר בימים הקרובים, תשלחו לי תשובה לשאלתי.

טובה מטלון: בסדר גמור.

נסים אליקים: לשאלתה של שולה מולא.

נסים אליקים: ישבנו יחד בוועדת אבקסיס.

נסים אליקים: מעבר לתקנון המיוחד של שעות עולים לילדי אתיופיה, כל עולה משנת 1991 זוכה להיקרא עדיין עולה מבחינת התקצוב.

נסים אליקים: החינוך הממלכתי-דתי מקבל תוספת מיוחדת לטיפול בילדי אתיופיה בהיקף של 2,095 שעות, מעבר לתקן הרגיל והבסיסי, אורך השנים וכדומה.

נסים אליקים: בפעם הקודמת ציינתי ש-43% מהתלמידים יוצאי אתיופיה בוגרי כתה י"ב זכו לקבל תעודת בגרות.

נסים אליקים: שמענו הבוקר מראש עיריית קרית מלאכי שמשהו מאד מיוחד קורה בעיר שלו.

נסים אליקים: הממוצע הארצי של תלמידי י"ב יוצאי אתיופיה הוא 43%, שזה יותר מהממוצע הארצי.

נסים אליקים: אנחנו מדברים על כל הלומדים, לא על הניגשים.

שולה מולא: אנחנו יודעים על 32%.

נסים אליקים: יש נתונים של המשרד.

נסים אליקים: זאת התקדמות.

נסים אליקים: לשאלה השנייה בענין גדרה.

נסים אליקים: זה במסגרת מה שאמרתי לפני-כן, שאנחנו אוספים היום נתונים.

נסים אליקים: מעבר להצהרתו של ראש המועצה מהשבוע שעבר אין עדיין תשובה מעשית.

ד"ר יצחק קדמן: נושא שלא עלה פה ואני מבקש להעלות אותו, הוא ידוע היטב לסגן השר עוד מהקדנציה הקודמת.

ד"ר יצחק קדמן: יש בעיה שטרם נפתרה והיא רק עלולה לגדול, והיא התשלומים שגובה הביטוח הלאומי מתלמידי תיכון שהגיעו לגיל 18.

ד"ר יצחק קדמן: מאחר שאין בהכרח התאמה בין הגיל לכתות שהם לומדים - - -

יולי יואל אדלשטיין: זה חוזר עוד פעם?

ד"ר יצחק קדמן: הבעיה נפתרה באופן חלקי ביותר ונעשה פה עוול נורא.

צבי הנדל: אני רוצה לחסוך לך.

צבי הנדל: הגשתי הצעת חוק שזוכה לתמיכה כמעט מקיר לקיר.

צבי הנדל: תהיה חקיקה, כי לא הצלחתי בשיטה הרגילה.

ד"ר יצחק קדמן: הערה שנייה קצרה ביותר, ואני גם רוצה להציע הצעה שבסופו של דבר תתקבל בחדר הזה.

ד"ר יצחק קדמן: מעבר לקיצוץ בקידום נוער יש קיצוץ גם בדברים אחרים.

ד"ר יצחק קדמן: יש תוכנית שנקראת תוכנית אתגר, שכוללת גם הכשרת אמהות, וגם היא קוצצה לעולי אתיופיה.

ד"ר יצחק קדמן: זה עוול נוראי.

ד"ר יצחק קדמן: זה כסף קטן עם השקעה מבורכת אדירה.

ד"ר יצחק קדמן: המצב נכון להיום הוא שיש קיצוץ, ואת לא יכולה לסתור את זה, גב' מטלון, כי גם השרה שלך לא סתרה את זה.

טובה מטלון: נכון.

ד"ר יצחק קדמן: אני מציע הצעה רחבה יותר, שבכל מקרה שבו משרד ממשלתי אחר שאיננו משרד הקליטה, פוגע ומקצץ בתקציבים ייעודיים לילדי עולים, הדבר חייב לעבור תוך התייעצות עם שר הקליטה.

ד"ר יצחק קדמן: זה לא יכול להיות שמצד אחד המשרד שלך עושה מאמצים אדירים ובאים משרדי ממשלה אחרים לכספים ייעודיים שנוגעים לילדי עולים ומקצצים.

ד"ר יצחק קדמן: זה אותו תיאום ששולה מולא דיברה עליו.

ד"ר יצחק קדמן: אני חושב שבענין הזה זה לא יכול להיות.

ד"ר יצחק קדמן: אני לא יודע אם צריכה להיות זכות וטו, אבל לפחות זה צריך להיות איך שהוא מתואם.

ד"ר יצחק קדמן: לא יכול להיות שיד אחת עושה השקעה אדירה בהבאת ילדי עולים מאתיופיה ומצד שני משרדים ממשלתיים אחרים נוח להם לקצץ דווקא בתקציבים האלה.

יהודה אהרון: אני רוצה להשיב רק בענין ילדי הפנימיות.

יהודה אהרון: אנחנו העברנו את הרשימות שקיבלנו מכל מיני גופים, גם מהרב ולדמן, רשימות של הורים שביקשו שהילדים ילמדו בפנימיות, כי זה עבר למפקחים והם יתנו לנו תשובות על מקומות שערוכים ומוכנים לקלוט את התלמידים, ואחר-כך נתמודד עם הבעיות האחרות.

יהודה אהרון: בענין השעות, שאלה שהעלתה שולה מולא.

יהודה אהרון: נכון שהיו לנו קצת בעיות, בעיקר עקב הפיזור.

יהודה אהרון: כשמגיעים לבית-ספר 15 ילדים שנקלטים, 15 ילדים על-פי הכלל של 1.75 מקבלים כ-20 – 22 שעות, אבל כדי להחזיק אותם עד השעה שלוש צריך 45 שעות תקן כתה ועם זה צריך להתמודד.

יהודה אהרון: עדיין לא מצאנו פתרונות מסודרים.

יהודה אהרון: סל קליטה הוא ענין מאד עצוב.

יהודה אהרון: מנהלי בתי-ספר לא יכולים לתפקד היום מאחר שיש להם מינוס גדול מאד בבנק והבנק לא מאשר הוצאות נוספות, כך שהם תקועים לקראת שנת הלימודים תשס"ב.

יהודה אהרון: אני מקווה שבימים אלה יפתרו לא רק את הבעיה של שנת תשס"א אלא שבספטמבר יוכלו לקבל את הכספים הראשונים של השנה הבאה כדי שהילדים יוכלו לרכוש את ספרי הלימוד בספטמבר ולא ביוני.

יהודה אהרון: חשוב לדעת שבתי-ספר קולטי עלייה מקבלים הרבה מאד פרוייקטים ותקציבים.

יהודה אהרון: אנחנו מעודדים את בתי הספר לקלוט תלמידים-עולים, ואני מניח שלקראת השנה הבאה נלמד לעשות את זה יותר טוב.

הרב מנחם ולדמן: הבשורה המשמחת של פינוי בתי המלון ובתי ההארחה היא בהחלט מצוינת, אבל בואו נהיה גם ריאליים.

הרב מנחם ולדמן: יש היום 2,100 עולים באתרים הללו.

הרב מנחם ולדמן: להערכתנו, עד שיתפנו המקומות ועד שתמצאו מקומות חלופיים יעברו כמה חודשים טובים.

וילמה מאור: מדובר על שלושה שבועות.

הרב מנחם ולדמן: צריך להיערך לאותם מקומות שיהיו בעוד כמה חודשים, וגם למרכזי הקליטה העתידיים, ואני מדבר פה על ההיבט של המעטפת של היהדות.

הרב מנחם ולדמן: העלייה הזאת היא ייחודית בכך שכמעט כולם עוברים תהליכי גיור.

הרב מנחם ולדמן: אני מבקש להציע פה בפני אנשי הסוכנות ומשרד הקליטה להקים מייד צוות שיחשוב איך בונים מרכז קליטה לצרכים שקשורים לנושא היהדות בשנה הראשונה לשהייתם של העולים בארץ, כדי שלא כל הזמן נכבה שריפות באמצעים בלתי-אפשריים.

צבי הנדל: תודה רבה.

צבי הנדל: אדוני סגן השר, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מראש מתנצל אם בלחץ הזמן אני אפסח על משהו, אבל מאד אשתדל שלא, ולכן אתחיל מהסוף.

יולי יואל אדלשטיין: בנושא של יהדות אין שום ויכוח.

יולי יואל אדלשטיין: יש צורך ייחודי בגיור.

יולי יואל אדלשטיין: מכיוון שההגדרה שניתנה אי-פעם בברית-המועצות לאדם פסימי שהוא אופטימי עם הרבה ניסיון, אז אני אופטימי עם קצת ניסיון ולכן אני לא יודע אם אני יכול לומר פה שלושה שבועות או ארבעה שבועות, אבל לא מדובר פה בחודשים רבים.

יולי יואל אדלשטיין: זה מה שאני יודע, ולצערי הרב אני אומר את הדברים בצורה מאד פשוטה.

יולי יואל אדלשטיין: אחד תלוי בשני.

יולי יואל אדלשטיין: אני התחייבתי במשהו למשרד האוצר תמורת התקציבים שאני קיבלתי לאתרים, ולכן האינטרס העליון שלי לא יובן בעיני שר האוצר שאני נתתי לו התחייבות אישית של אדם שלא יכול לבצע אותה.

יולי יואל אדלשטיין: בדרך יש מכשולים.

יולי יואל אדלשטיין: לצערי הרב, יש ראש עיר שחודשים אומר לי: אני אתיופים לא אקח ולא אתן טופס 4, אז באיזה שהוא שלב אנחנו מוצאים מקום אלטרנטיבי, אבל כל זה נתקע ולוקח זמן.

יולי יואל אדלשטיין: זה נכון, אבל לא מדובר בחודשים רבים.

יולי יואל אדלשטיין: נושא היהדות הוא חלק בלתי-נפרד מן המעטפת.

יולי יואל אדלשטיין: הנושא שהעלה מנכ"ל המועצה לשלום הילד.

יולי יואל אדלשטיין: אני זוכר את הנושא של ביטוח לאומי.

יולי יואל אדלשטיין: דווח לנו, ולא רק דווח לנו אלא הועבר לביצוע ושזה נפתר, אבל כנראה, כמו כל סידור, משהו שם באיזה שהוא שלב לא החזיק מעמד.

יולי יואל אדלשטיין: אני מאד שמח שבסוף החלטת לגמור את זה בחקיקה המתאימה, וכך כנראה צריך להיות.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי הנושא השני, אני רוצה לעדכן במיוחד את יושב-ראש הוועדה וודאי את כל הנוכחים ואת בעל ההצעה.

יולי יואל אדלשטיין: ב-1995 התקבלה החלטת ממשלה שכל קיצוץ תקציבי הנוגע לקליטת עלייה במשרד ממשלתי כלשהו חייב להיעשות בתיאום עם שר הקליטה.

יולי יואל אדלשטיין: ההחלטה הזאת היתה אצלי כל הזמן על השולחן, וכל שר שנתקלתי בו בין השנים 1996-1999 נתתי לו אותה, אבל לצערי הרב אני לא יכול להשוויץ פה בהישגי יתר בנושא הזה.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, אם יושב-ראש הוועדה יחליט גם להתלבש על הנושא הזה אני מאד אשמח.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שהדבר הזה ראוי.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא מחטט אצל אף אחד בתקציבים ולא פוגע באף אחד מבחינת המדיניות, אבל בהחלט אי-אפשר להפתיע אותי בצורה שאני מגיע לביקור בעיר ופתאום מתנפל עלי ראש הרשות בצעקות רמות.

יולי יואל אדלשטיין: מסתבר שמשרד אחר קיצץ בתקציב וסגר מועדונים, ואני יוצא כפי שאני יוצא.

יולי יואל אדלשטיין: אני בהחלט מסכים שהחלטות ממשלה צריך לבצע ויש החלטה ספציפית בנושא הזה.

יולי יואל אדלשטיין: באשר לקליטת עובדים עולי אתיופיה בשירות הממשלתי, גם כאן היתה החלטת ממשלה, הייתי גורם פעיל בניסוחה ואפילו אני זוכר מה ספציפית ניסחתי.

יולי יואל אדלשטיין: מאד חששתי מן התמונה שעל-מנת לבצע את ההחלטה יקחו עולים מאתיופיה להיות שומרים או נהג רכב מאגר, או משהו כזה.

יולי יואל אדלשטיין: כלומר, בלי כל אפשרות של קידום, עלייה בדרגה וכן הלאה.

יולי יואל אדלשטיין: לכן ספציפית נרשם בהחלטת ממשלה שמדובר בקידום.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני יושב-ראש הוועדה, זה לגיטימי להזמין פעם את נציב שירות המדינה ולבקש ממנו את הטבלאות המתאימות.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא רוצה להקדים את הדיון.

יולי יואל אדלשטיין: כשיביאו את הטבלאות המתאימות ויספרו על ביצוע ההחלטה - - -

שולה מולא: אבל מה קורה במשרדך?

יולי יואל אדלשטיין: לפעמים מרוב ביקורת מורידים לבן-אדם את החשק גם לעשות, כי אומרים: מה הטעם אם ממילא אם אני עושה או לא עושה התוצאה היא אותה תוצאה?

יולי יואל אדלשטיין: משרד הקליטה ודאי קלט עולים מאתיופיה, יש כאלה בקבע, יש כאלה בחוזה, יש כאלה באמצעות שירותי כוח-אדם או דרך הג'וינט.

יולי יואל אדלשטיין: מה שמעניין אותי הוא שהם יעבדו ויהיו במשרד.

יולי יואל אדלשטיין: יש גם כאלה שבחוזה הם עובדים 8, 9 ו-10 שנים.

יולי יואל אדלשטיין: אינני יודע אם זה טוב או לא טוב, אבל יש לי 250 עובדים כאלה במשרד ולא כולם עולים מאתיופיה.

יולי יואל אדלשטיין: מה לעשות, כך זה מתנהל.

יולי יואל אדלשטיין: עם כל הכבוד, יצרתי סטנדרד חדש.

יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, בעקבות דברים שהעלה מיקי, שלצערנו לא נשאר אצלנו כי הוא חוזר לצה"ל - אנחנו עושים כרגע רה-ארגון מסוים באגף.

יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות שזה ילווה גם בשינוי סטטוס של עובד זה או אחר, אבל זה לא חדשות.

יולי יואל אדלשטיין: העובדה שבמשרד הקליטה יש עולי אתיופיה, זה מטבע הדברים.

יולי יואל אדלשטיין: מעניין אותי איפה הם במשרדי ממשלה ייעודיים שלא כל יוצא אתיופיה צריך לעבוד דווקא על המשבצת הזאת של קליטת עולי אתיופיה.

יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות שכבר יש מתוך אלפי אנשים עם השכלה גבוהה גם אנשים שיכולים לבצע תפקידים אחרים במשרדים אחרים.

יולי יואל אדלשטיין: לכן אני מציע שהנושא הזה ייבדק.

יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, אני זימנתי פעמיים דיונים בנושא הזה ואני חייב לומר לכם שלא השתכנעתי.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי פינוי לדיור קבע.

יולי יואל אדלשטיין: קודם-כל, ענין המשכנתאות שעלה, אני מאד מסכים אתו ויש לזה גם תקדימים של התייחסות שכונתית ולא עירונית.

יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, בזמנו כבר הנושא התבצע בקשר לקרית-משה ברחובות, שהיתה שם סגירה ספציפית.

יולי יואל אדלשטיין: אבל כעיקרון זאת כנראה ההתייחסות שצריכה להיות.

יולי יואל אדלשטיין: אני מאד מסכים עם זה, אין פה שום ויכוח.

יולי יואל אדלשטיין: עם זאת, נכון שלא הכל ורוד ולא הכל נהדר, רק הייתי רוצה לעדכן אתכם.

יולי יואל אדלשטיין: מבחינת הפינויים העכשוויים יש יותר מ-60 רכישות בראשון-לציון, יש יותר מ-50 רכישות בחיפה, וגם בירושלים.

יולי יואל אדלשטיין: אלה רשויות יחסית חדשות.

יולי יואל אדלשטיין: אני מסכים עם מה שנאמר כאן, שאולי לא כולם בנוה שאנן בחיפה, צריך לנווט את זה, אבל מבחינת רשות כמו ראשון-לציון הרשות היא חזקה ובמצב אחר מאשר אופקים.

יולי יואל אדלשטיין: אל נשלה אחד את השני.

יולי יואל אדלשטיין: זה לגבי הרכישות החדשות.

יולי יואל אדלשטיין: לשאלותיו של חבר-הכנסת זנדברג.

יולי יואל אדלשטיין: קודם-כל שני דברים בתחום אחריותי המשרדית.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא יודע מה זה פרוייקט חקלאות, לא שמעתי עליו.

יולי יואל אדלשטיין: דבר שני, שגם נוגע ישירות לנושא קליטה הוא נושא של מועצה מקומית.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה על האמת, אחרי דין ודברים עם מר שלמה מולא אני כנראה גם לא הבנתי.

יולי יואל אדלשטיין: אני חשבתי שאתה מדבר עוד פעם על מודל של אתר קראוונים גדול שגם יהיה מועצה מקומית.

אליעזר זנדברג: זה יכול להיות, אבל אני יוצא נגד הענין הזה כי זה מעכב את הכל.

יולי יואל אדלשטיין: יש פה גם ענין מהותי.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא מדבר רק על המציאות שחצרות-יסף נוצר בעקבות מבצע.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו כאן במציאות קצת שונה.

יולי יואל אדלשטיין: אין עולים מהעלייה החדשה שנמצאים באתר קליטה ראשוני 5-6-7 שנים, וזאת הודות, בין היתר, לאנשים היושבים בחדר הזה, לאלה מעולי אתיופיה והמשפחות שלהם שהצליחו והם מושכים די מהר החוצה את המשפחות שנמצאות באתרי קראוונים.

יולי יואל אדלשטיין: לכן אני לא בטוח שקונספטואלית אנחנו צריכים ליצור עכשיו מועצה מקומית שהעולים יימצאו שם חמש – שש שנים, והם יימצאו שם.

יולי יואל אדלשטיין: יש שתי שאלות שהן לא באחריות משרדי ואני לא רוצה ליצור רושם שאני מתחמק פה ממשהו.

יולי יואל אדלשטיין: כוונתי לקצב העלייה וחינוך יהודי שניתן או לא ניתן לעולים שם.

יולי יואל אדלשטיין: אני מוכן להתבטא על הנושאים האלה כאזרח או כחבר הממשלה או כחבר הכנסת.

אליעזר זנדברג: יש לך אינטרס.

אליעזר זנדברג: אתה לא יכול להתעלם מהאינטרס שלך.

אליעזר זנדברג: זאת עצימת עיניים.

יולי יואל אדלשטיין: יש פה שתי נקודות.

יולי יואל אדלשטיין: האחת, קצב העלייה.

יולי יואל אדלשטיין: אמרתי לך, ידידי חבר-הכנסת זנדברג במליאה, ואני חוזר ואומר.

יולי יואל אדלשטיין: כפי שאני לא סידרתי שיגיעו פחות, כך אני גם לא לוקח שום אחריות על מה שאמר שלמה מולא, שבשבוע הבא יגיעו יותר.

יולי יואל אדלשטיין: זה לא שאני נבהלתי מן השאילתה שלך ורצתי למשרד הפנים או לסוכנות ואמרתי: תביאו יותר, אחרת יגישו לי עוד שאילתה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא יודע ממה זה נובע.

יולי יואל אדלשטיין: היה פעם שר פנים ששלח עוד קונסול מבני העדה לאדיס-אבבה והקונסול הזה עבד.

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו למיטב ידיעתי הפרטית פשוט הקונסול הזה חזר.

יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות שמזה נובע משהו.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא שר הפנים ולא הסוכנות היהודית.

יולי יואל אדלשטיין: אבל גם אם יחזרו על זה עשרים פעם, המציאות לא תשתנה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא קובע את קצב העלייה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה שהיתה תאונה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מצטער שבזמנו כשכן היה חבר-כנסת מבני העדה, אדיסו מאסלה, ואני הייתי שר הקליטה שבועיים בתפקיד, קיבלתי שאילתה בנושא המצוקה באתרי קראוונים, ומיהרתי להשיב עליה.

יולי יואל אדלשטיין: עליתי לדוכן ואמרתי שאני מתנצל מאד בפני חברי הכנסת שתוך שבועיים שאני בתפקיד גם יצרתי מצוקה באתרי קראוונים וגם לא הספקתי לפתור אותה.

יולי יואל אדלשטיין: אני קיבלתי מציאות מסוימת של 1,700 איש בבתי מלון, ללא תקציב מדינה לנושא הזה, עם תחזית של 2,000 נפש עלייה לשנת 2001.

יולי יואל אדלשטיין: אני מצטער, אבל עברו ארבעה חודשים ואנחנו מדווחים פה על דברים אחרים.

יולי יואל אדלשטיין: דבר שני, לגבי המשך העלייה מאתיופיה.

יולי יואל אדלשטיין: אני בטוח שהעלייה תימשך עוד הרבה שנים.

יולי יואל אדלשטיין: אינני יודע מה יהיו המספרים, כי ראיתי כל מיני רשימות בחיים ואני לא פועל באף מדינה על-פי רשימות.

יולי יואל אדלשטיין: אני פועל על-פי זכאות של חוק השבות.

יולי יואל אדלשטיין: כמה שיהיו זכאי עלייה במסגרת חוק השבות מאתיופיה, הם יעלו.

יולי יואל אדלשטיין: לדעתי הפרטית זה יימשך עוד הרבה שנים, כי יש עדיין הרבה זכאי עלייה באתיופיה.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, מתוך ההערכה הזאת צריך לפעול ומשרד הקליטה צריך להיערך יחד עם משרדים אחרים.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתנגד בכל מדינה, ודאי גם באתיופיה, ליצור אצל האנשים אשליות.

יולי יואל אדלשטיין: צריכות להיות פה שתי גישות.

יולי יואל אדלשטיין: או לעזאזל עם הבדיקות של משרד הפנים – תסלחו לי על המלה הגסה – ועם כל הקונסולים שלנו, כמו שהציע השופט כהן לפני חמישים שנה, מי שמצהיר בתום לב שהוא יהודי, הוא יעלה לישראל.

יולי יואל אדלשטיין: מכיוון שכן צריך את כל הבדיקות האלה, אני לא חושב שבמדינה שהיא מדינה לא פשוטה כמו אתיופיה, להתחיל בה מערכת של חינוך יהודי וליצור אצל האנשים אשליות שאו-טו-טו הם עולים לישראל, ואחר-כך יבוא הקונסול הרע ויגיד: אתם לא עולים.

אליעזר זנדברג: אתה לא תופס אנשים סתם באיזו עיר ואומר להם: יאללה, בואו תלמדו יהדות.

אליעזר זנדברג: אתה מדבר על אנשים שנמצאים באיזה שהוא תהליך.

יולי יואל אדלשטיין: שנמצאים במחנה באדיס-אבבה ונבדקת זכאות העלייה שלהם.

אליעזר זנדברג: אתה יכול להסביר לאנשים שאין מחויבות של מישהו ממדינת ישראל כתוצאה מהפעולות שאתה עושה שם, אבל אתה לא יכול להתעלם מן התועלת שיש בזה בקליטת העלייה.

אליעזר זנדברג: אם משחקים על מתחמים, אתה לא מסתכל מה קורה במשרד הפנים, אתה לא מסתכל מה קורה שם.

אליעזר זנדברג: לך, לדעתי, יש האינטרס הכי גדול שהאנשים האלה שם יבואו כמה שיותר מוכנים לכאן.

אליעזר זנדברג: פתאום אתה גולש לי לאינטרסים של אחרים.

אליעזר זנדברג: לפני רגע כשדיברנו על משרד הפנים אמרת שאתה לא רוצה להיכנס לאינטרסים האלה.

אליעזר זנדברג: זה נראה לא מוסרי.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא גולש לאף אינטרס.

יולי יואל אדלשטיין: להיפך, בסוגייה הקודמת אמרת שיש לי אינטרס.

יולי יואל אדלשטיין: אני חוזר ואומר, כאן ודאי שיש לי אינטרס.

יולי יואל אדלשטיין: מה, אני לא מבין שהרכישות המהירות הן חלק מזה שאנשים מגיעים במצב שונה?

יולי יואל אדלשטיין: ודאי שאני מבין את זה, אבל יחד עם זה אנחנו עוסקים בבני-אדם.

יולי יואל אדלשטיין: לכן אני אומר, ליצור עכשיו אצל 18,000 איש אשליה שמדינת ישראל הכירה בכולם כזכאי עלייה זו לדעתי התאכזרות לבני-אדם.

יולי יואל אדלשטיין: אני יודע שאנחנו חלוקים בסוגייה הזאת, אבל מה לעשות?

יולי יואל אדלשטיין: זאת העבודה שלי.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא יכול לא לשלוח לשם ולא לאסור לשלוח לשם.

יולי יואל אדלשטיין: אם תהיה החלטת ממשלה לשלוח, אני אביע את דעתי כפי שהבעתי אותה כאן, ואני מבטיח שבכל מקום אני אומר אותו דבר ולא בחדר אחד דבר אחד ובחדר אחר דבר אחר.

יולי יואל אדלשטיין: זאת דעתי.

יולי יואל אדלשטיין: אין לי על זה אחריות מיניסטריאלית, אבל אני בהחלט שלם מאד עם הדעה שלי, שהיא במשפט אחד: כל מי שזכאי עלייה על-פי חוק השבות מאתיופיה, צריך לעלות.

יולי יואל אדלשטיין: אינני יודע אם זה אלף או אלפיים או מיליון, אבל אם הם יימצאו זכאי עלייה הם יעלו.

אליעזר זנדברג: מה עמדתך לגבי הפעלה או עידוד של גופים כמו הג'וינט שם?

יולי יואל אדלשטיין: ג'וינט הוא גוף פרטי.

יולי יואל אדלשטיין: אם ישאלו מה דעתי אני אביע בדיוק את העמדה הזאת.

אליעזר זנדברג: זאת אומרת, זאת לא מחויבות של מדינת ישראל לאנשים שנמצאים שם.

אליעזר זנדברג: מדובר בפעולות אחרות במסגרת שקשורה גם לעם היהודי וגם פעולות שנעשות על-ידי ארגון כמו הג'וינט שעוזר למשרד הקליטה ובכל-זאת אתה אומר שאתה נגד.

יולי יואל אדלשטיין: לא אמרתי שאני נגד.

יולי יואל אדלשטיין: אמרתי שאני אסביר בדיוק את הדברים כהווייתם.

יולי יואל אדלשטיין: בזמנו שמענו מהג'וינט, למשל, שמי שבמחנה יימצא זכאי לעלות יעלה, ומי שלא יימצא זכאי לעלות, הג'וינט יסייעו לו ברה-אינטגרציה באתיופיה.

יולי יואל אדלשטיין: כפי שזה קרה בחדר הזה כך זה קרה גם באתיופיה.

יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לסיים במשהו שהוא כן בתחום אחריותי.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו סוף-סוף קיבלנו משכנתאות ליחידים דיירי אתרי קראוונים שיוצאים, או ממרכזי קליטה.

יולי יואל אדלשטיין: יש שאלה לגבי יחידים בעלי תעודת עולה שלא נמצאים, שיצאו לשכירות.

יולי יואל אדלשטיין: אני אמרתי את זה גם בפגישות עם נציגי הארגונים, שזאת אוכלוסיית היעד הבאה שצריך לטפל בה.

יולי יואל אדלשטיין: אין לי כרגע פתרון שאני יכול לבשר עליו שגם הם יקבלו את התנאים האלה, אבל אנחנו מודעים לכך כמשרד הקליטה.

צבי הנדל: תודה רבה לכל הנוכחים.

צבי הנדל: אני מאד שמח שבישיבה הזאת לפחות יש התקדמות יפה בחלק מהתחומים, גם במשרד החינוך, למרות שהתמונה לא הושלמה, וגם במשרד הקליטה.

צבי הנדל: הישיבה נעולה.

צבי הנדל: - - - - - - - - -