ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 149, 2001-07-10 12:00

צבי הנדל: אני חייב להגיד שראוי היה שיעסקו בנושא הזה גם בוועדת הכספים, גם בוועדת הכלכלה, אולי גם בוועדת העבודה, אבל לימדו אותו הורי שבמקום שאין אנשים השתדל להיות איש, ולכן החלטתי להעלות את הנושא הזה בוועדת העלייה והקליטה.

צבי הנדל: אני רוצה שנצא מכאן, מעבר לדיון והעלאת הנושא, גם עם כלים מעשיים.

צבי הנדל: אולי נשמע ממנכ"ל משרד התיירות ומהחברים כאן רעיונות שיכולים להוביל לפתרון ביניים, פתרון לטווח הבינוני ופתרון ארוך טווח.

צבי הנדל: מעבר לזה, אני רוצה לגעור קצת באנשים שעוסקים בתיירות במובן החיובי - חלק גדול מהעוסקים בתיירות, המנהלים את הענף, הם אנשים מאוד נחמדים עם חליפות ועניבות.

צבי הנדל: במדינה כמו מדינת ישראל, לצערי, מה שאי אפשר להשיג בכוח משיגים ביותר כוח.

צבי הנדל: כאשר עושים דברים בצורה מנומסת, מביאים חומר כתוב ושולחים מכתבים, נתקלים בהרבה סימפתיה - כולם מבינים שיש בעיה אבל לא מגיעים רחוק, כי עם סימפתיה לא הולכים למכולת.

צבי הנדל: כתוצאה מכך מסוגלים להרוס תשתית שנבנתה במשך הרבה שנים, גם תשתית אנושית-פרופסיונלית, שאחר כך לכשירווח יהיה קשה מאוד לבנות אותה מחדש.

צבי הנדל: הרי כולנו אופטימיים, כולנו מאמינים שבסוף יהיה טוב, ואז כבר לא יימצאו אנשים שיוכלו להניע שוב את ענף התיירות.

איתי אייגס: אני רוצה להודות ליושב ראש על העלאת הנושא, לצערי זה אחד הדיונים הבודדים בכנסת על מצב התיירות.

איתי אייגס: אני רוצה לתת בקיצור, למי שלא מכיר, קצת נתונים על ענף התיירות, מה המשמעות הכלכלית ומה קרה לו בחודשים האחרונים, לפני שאגיד מה אנחנו מציעים.

איתי אייגס: ענף התיירות בשנים נורמליות, או בשנים האחרונות הנורמליות, מוערך בפעילות שנתית בהיקף של כ-23 מיליארד ₪, מהם כ-15 מיליארד ₪ מתיירות נכנסת והיתרה מתיירות פנים.

איתי אייגס: הענף מעסיק כ-83,000 עובדים באופן ישיר ועוד כ-120,000 במעגלים העקיפים.

איתי אייגס: הערך המוסף של ענף התיירות הוא כמעט הכי גבוה במשק ונאמד בכ-83%, וזה הרבה אם מביאים בחשבון את מספר התיירים שהגיעו לישראל.

איתי אייגס: בחקלאות הערך המוסף הוא 90%, אבל מבחינת ההיקף הוא ענף הרבה יותר קטן.

איתי אייגס: התוצאות הכלכליות של המשבר - הענף פיטר מיידית כ-18,000 עובדים ישירים, כאשר יש לכך השפעות במעגלים רחבים, ואנו מניחים שבענפים הנלווים פוטרו עוד כמה עשרות אלפי עובדים.

איתי אייגס: כשמנסים לפרק ולראות במי זה פוגע, מגיעים גם לאותם עובדים מקרב אוכלוסיית העולים.

איתי אייגס: מדברים על ירידה כמעט מוחלטת בפעילות מורי הדרך, דבר הנובע מכך שהפגיעה העיקרית היא ברמת הקבוצות, יותר מהפגיעה בתיירות של אנשים בודדים.

איתי אייגס: יש כאלה שעדיין באים לארץ לבקר את המשפחה, לצורך עסקים; אולי מבקר כזה לא נחשב תייר, אבל עדיין הוא זקוק לבית מלון.

איתי אייגס: הנפילה בקבוצות התיירים היא בשיעור של 70%-80% ומורי הדרך מושפעים מזה באופן קשה.

איתי אייגס: מתחילת השנה הפגיעה בהכנסות הישירות מתיירות מסתכמת בכ-2 מיליארד דולר.

איתי אייגס: בבתי המלון היו 35,000 עובדים, מתוכם פוטרו 13,000.

רפי גלס: 15,000.

איתי אייגס: הנושא השני שאני רוצה לדבר עליו הוא אלה שמשרתים את התיירות לישראל ברחבי העולם, שם המצב יותר קשה.

איתי אייגס: סוכנים בשוודיה החליטו שהם לא עובדים יותר עם ישראל.

איתי אייגס: עכשיו, להקים מחדש את מערך התיירות בשוודיה זה הרבה יותר קשה; צריכים למצוא את כל הדרכים שמערך התיירות בעולם לא יקרוס.

איתי אייגס: אני לא בא בטענות כאשר מפעיל טיסות מוריד את כמות הטיסות לישראל כי זו רמת הפעילות שיש לו, אבל אם לא נצליח לשמר את אותו מינימום זה לא יהיה פשוט לפתוח את הקו מחדש.

איתי אייגס: אם מפעיל צ'רטרים מוריד את מספר הטיסות וכאשר מחר יהיו יותר נוסעים הוא יגדיל את המספר, זה בסדר, אבל אם מפעיל צ'רטרים מפסיק לגמרי את הפעילות, כלומר שהענף לא קיים יותר, נצטרך למצוא את הצ'רטר שיפעיל את הטיסה הראשונה.

יורי שטרן: זה לא מעורר רצון לראות את זה?

איתי אייגס: אני רואה שפיתחנו הומור בעקבות המצב.

איתי אייגס: יש אוכלוסייה מצומצמת שמעניין אותה לראות את הדברים האלה, אבל רוב האנשים מעדיפים לא לבקר במקומות שנחשבים מסוכנים.

אלעד תמרי: המזוכיסטים כבר גרים פה.

אלעד תמרי: ..

איתי אייגס: אומרים שצריכים לטפל עכשיו בשלושה דברים - הביטחון, המשטרה והתיירות, כי התיירות זה הענף שנפגע הכי קשה, אבל זה רק נאמר במילים, בהצהרות, בסימפתיה.

איתי אייגס: כאשר יושבים בכנסים, בא מישהו ואומר שנורא חשוב לטפל בתיירות אבל בסוף היום מורה הדרך צריך לקנות במכולת; אם רוצים שבית מלון ימשיך להיות בית מלון לטובת העתיד, צריך לעשות משהו; אם רוצים שיוכלו לשווק תיירות בשוודיה צריך לעזור בכך, לא להניח את המוצר הישראלי על המדף; אם מעוניינים שתייר משוודיה ירצה לבוא, צריך לדאוג שיראה את ישראל בצורה אחרת מאשר ב-CNN.

איתי אייגס: הבקשה היתה 450 מיליון שקל.

איתי אייגס: באו המלונאים ואמרו: אנחנו נקל על תקציב המדינה, הדרישות שלנו יותר מצומצמות.

איתי אייגס: אנחנו ביקשנו סכומים כמענקים.

איתי אייגס: באו המלונאים ואמרו: אנחנו מבקשים להסתפק בהלוואות, תיתנו לנו הלוואות גישור בתקווה שהמצב ישתפר.

איתי אייגס: בשלב הראשון הם מוכנים להסתפק בהלוואות, כך שחלק משמעותי בדרישה שלנו הפך ממענקים להלוואות.

וילמה מאור: מתוך ה-450 מיליון?

איתי אייגס: אמרנו שזה פתרון שאנחנו מוכנים ללכת איתו הלאה כדי לנסות להתמודד.

איתי אייגס: אם יימשכו הבעיות שהולכות ומצטברות, כי ככל שנמשכת התקופה יותר עסקים נהרסים, נצטרך לשקול שוב.

איתי אייגס: לגבי שוודיה, צריך לחשוב איך חושב סוכן שוודי שהפסיק לעבוד עם ישראל.

איתי אייגס: במידה שהמצב משתפר, שיש הסכם שלום, הוא אומר: עכשיו תוכיחו ששקט הוא שקט במשך שישה שבועות.

קריאה: טנט מסתפק בפחות משישה שבועות.

איתי אייגס: טנט הוא לא סוכן נסיעות.

איתי אייגס: סוכן נסיעות שרוצה להשקיע כסף, רוצה לראות תקופת שקט יותר ארוכה מאשר טנט, הוא רוצה להיות בטוח שזה נמשך כי הוא משקיע כסף.

איתי אייגס: זו עבודה של שנתיים-שלוש להביא סוכן לעבוד עם ישראל.

איתי אייגס: אנחנו במצב שאין לנו תשובה ברורה.

איתי אייגס: אמר מנכ"ל משרד ראש הממשלה שהיתה צריכה להיות ישיבה שממנה אמורות לצאת תשובות או הצעות נגדיות.

איתי אייגס: מה שהציעו עד היום היה 130 מיליון שקל בלי חלוקה לפרטים, שזאת דרישה מאוד מוזרה, ואני אומר זאת כמי שעשה הרבה הסכמים.

איתי אייגס: אמרתי שאני מוכן לקבל את זה, אבל אני רוצה להמשיך את הדיון על היתרה.

איתי אייגס: כשהתחיל המשבר ואמרו שתיירות הפנים קפאה לגמרי, קיבלנו תוספת תקציב מהאוצר.

איתי אייגס: דרך אגב, התקציבים האלה יחסית קטנים; כלומר, האפקטים שלהם הרבה יותר גדולים מאשר בתיירות נכנסת.

איתי אייגס: התקציב של תיירות פנים שהיה לנו עמד על רמה של 3 מיליון, ונדמה לי שהתוספת שקיבלנו היתה 4.5 מיליון.

איתי אייגס: בסוף השנה שעברה, במשך חודשיים הוצאנו 4.5 מיליון שקל על קמפיין גדול.

איתי אייגס: תמיד יהיה מי שיגיד: הקמפיין הוא לא מה שהביא את התיירים, אך במצב שהיה באותו רגע היה שווה להשקיע 4.5 מיליון שקל כדי לנסות להביא את התיירים חזרה, ותיירות הפנים אכן חזרה.

איתי אייגס: השנה היה לנו סיכום עם משרד האוצר על 70 מיליון שקל שחלקו היה מיועד לתוספת לתיירות הפנים, להגדלה של התקציב מ-3 מיליון שקל עד לרמה של 10 מיליון שקל, ולמרות שהסיכום הזה לא קויים והתקציב הזה עדיין לא הגיע, אנחנו לקחנו מתוך התקציבים הקיימים שלנו והסטנו מתיירות נכנסת לטובת תיירות פנים.

איתי אייגס: נתנו עדיפות לתיירות הפנים כי כרגע היא באמת נותנת תפוקות.

איתי אייגס: מצד שני, צריך לא להגזים בעניין הזה, כי צריך לדעת איפה גבול ההשפעה שלך על תיירות הפנים כי אנחנו לא רוצים לזרוק סתם כסף.

איתי אייגס: מה שעשינו בתיירות נכנסת - לקחנו את התקציבים שלנו וניסינו למקד אותם על האוכלוסיות שאנחנו חושבים שאפשר להביא אותן לארץ.

איתי אייגס: אלו כמובן קבוצות של יהודים וסקטורים מסויימים באוכלוסייה הנוצרית במדינות מסויימות.

איתי אייגס: במקומות מסויימים שיווקנו את אילת כי אילת נתפסה כמקום אחר מאשר ישראל, אנחנו מפרסמים הרבה פעמים את אילת בלי לכתוב למעלה "ישראל", לא בגלל שוויתרנו אלא בגלל שזה נמכר עם פחות בעיות.

איתי אייגס: כך השתמשנו בתקציבים.

אלעד תמרי: אתה שואל על מחקר כמותי של השפעת המשבר בתיירות?

אלעד תמרי: יש נתונים שוטפים מלשכת התיירות, מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יש נתונים ממשרד התיירות, והם מראים תמונה מסויימת.

אלעד תמרי: מאוד קשה להעריך את ההשפעות ארוכות הטווח, זה תלוי בהרבה גורמים עם תנודתיות רבה, בעיקר רמת התיירות שאני לא יודע מה היא תהיה.

אלעד תמרי: אתה לא יכול להעריך באופן מובהק את האלטרנטיבות שעומדות בפניך של תמיכה בענף בצורה כזאת או אחרת לעומת הנזק שינבע מהתערבות.

יורי שטרן: למה אתה לא יכול להעריך?

יורי שטרן: הרי התנועות העונתיות ידועות מראש, הן אותן התנועות פחות או יותר כל שנה.

אלעד תמרי: מה שאתה לא יודע להעריך זה בעיקר משך זמן המשבר, וגם קשה להעריך לאיזה גודל יצטמצם השוק.

יורי שטרן: גם זה בתיירות דווקא חזוי.

יורי שטרן: החיזוי בתיירות הוא הרבה יותר קל מאשר ברוב הענפים, כי אם אתה בודק את ההזמנות של היום אתה כבר יודע למשך שנה קדימה כמה יבואו וכמה לא יבואו.

יורי שטרן: לעומת זאת, בתעשייה למשל, הטווחים האלה הרבה יותר קצרים.

יורי שטרן: חיזוי התיירות הוא הדבר הכי פשוט, לפחות לטווח של שנה קדימה.

אלעד תמרי: לשכת התיירות כבר יכולה לתת לך נתונים שהיא לא צופה גידול בקבוצות בשנה הקרובה, ואצלן הקיטון הוא אפילו יותר גדול מאשר בשאר הענף.

אלעד תמרי: יש 70%-80% ירידה בתיירות של קבוצות.

אלעד תמרי: הבעיה היא שאתה לא יודע מתי המצב הזה ייפסק.

אלעד תמרי: אם היינו יודעים בוודאות שהמצב ייפסק בעוד שנה או שנה וחצי-שנתיים, היה הרבה יותר קל להחליט על הכלים לטיפול בתיירות.

אלעד תמרי: ברגע שאתה לא יודע את זה, אתה שואל את עצמך: כמה זמן נצטרך להשתמש בכלים הללו וכמה זמן נחזיק את השוק בצורה מלאכותית מעבר לגודלו הנוכחי?

אלעד תמרי: זו השאלה ברמה האסטרטגית.

אלעד תמרי: אבל בכל זאת היתה החלטה לכניסה לסיוע לענף בהיקפים מיוחדים, לפי דעתי עד עכשיו הוסכם על 130 מיליון שקל.

איתי אייגס: לא הוסכם, היתה הצעה.

אלעד תמרי: היתה הצעה שמשרד התיירות לא הסכים לדון בה כי הוא חולק על דעתנו לגבי הדרכים לטיפול בענף.

אלעד תמרי: אבל ההבדלים הם בעיקר הבדלים קונספטואליים של תפיסה שמונעים התכנסות להבנה.

אלעד תמרי: עיקר אי ההסכמה היא בתחום של כלי הסיוע.

אלעד תמרי: משרד התיירות מאוד דוחף לכיוון של כלי סיוע ישירים, כלומר פיצויים, cash money ביד לבעלי עסקים, דבר שהוא מאוד בעייתי מבחינת משרד האוצר, הן בגלל ההיקף של הסיוע מבחינה כספית - הוא מדבר על 350-400 מיליון שקל לשנה מי יודע עד מתי - והן מבחינת השלכות הרוחב שזה יגרור בעתיד.

אלעד תמרי: עד היום, חוץ מתחום החקלאות שגם שם מנסים לצמצם את זה, אין סיוע ישיר.

אלעד תמרי: מראש הוסכם שהדיון לא יהיה על סכומים.

אלעד תמרי: העובדה שאני נוקב בסכום זה מכיוון שזה סכום שסיכמו עליו בדיעבד, אבל מלכתחילה הכוונה היתה לדון בכלים.

אלעד תמרי: היתה הסכמה כזאת או אחרת - איתי יכול לתקן אותי אם הוא רוצה - על כלים ככלים, חוץ מהכלי של סיוע ישיר שהוא היה עיקר המחלוקת.

אלעד תמרי: כל עוד אי ההסכמה הזאת לא יושבה, קשה להגיע לסיכום.

אלעד תמרי: 11% מול 1999, מול 2000 הירידה היא כ-25%.

איתי אייגס: פה כדאי לדייק.

איתי אייגס: אנשי כלכלה יגידו לך שכאשר אתה מדבר על לינות זה כמה אנשים באו לבית המלון, אבל אם האורח קונה את חדר המלון ב-200 שקל היום במקום ב-600 שקל אתמול, הירידה בפדיון היא הרבה יותר גדולה, וצריך לתפעל את אותו בית מלון בדיוק עם פחות הכנסות.

אלעד תמרי: בנוגע לפדיון אני יכול להגיד שהירידה משנה שעברה ברבעון הראשון היא רק של 22%, ולעומת 1999 הירידה בפדיון היא כ-3%.

איתי אייגס: כמה ירד הפדיון לחדר?

אלעד תמרי: אין ספק שיש ירידה בפדיון לחדר.

אלעד תמרי: רציתי להגיד שהמשבר הוא יותר לאלה שתלויים בתיירות חוץ כמו מארגני התיירות, כמו רמי פרי שיושב פה והתפרנס מארגון טיולים למצרים שנפסקו עכשיו, כמו מורי הדרך שגם הם יושבים פה ותלויים במידה רבה בתיירות חוץ.

רפי גלס: אנחנו, אגודת מורי הדרך, חושבים שהמטרה של הישיבה כאן, כפי שנכתב, היא לעצור את גל האבטלה וליצור מוקדי תעסוקה לעולים חדשים שהתפרנסו מתיירות.

רפי גלס: אני מתכוון למדריכים שבין העולים החדשים, ויש רבים מהם דוברי שלל השפות שהעולים הביאו איתם מארצות מוצאם.

רפי גלס: במדינות נאורות ופחות נאורות - החל מספרד, ותיקן, טורקיה, ועד לשכנינו ירדן והרשות הפלסטינית - יש חוק שדאג לתשתית המוסרית ההיסטורית של כל מדינה ולתעסוקה של האזרחים שלה.

רפי גלס: זה חוק שמחייב כל קבוצת תיירים או קבוצה של מקומיים לסייר בארצם עם מדריך מוסמך.

רפי גלס: לדאבוני במדינתנו, למרות המצב העדין מבחינה פוליטית ומבחינה ביטחונית, כאן "שמלה לך קצין אתה", כל אחד בא לכאן - מארצות חוץ או מישראל - ולוקח את לחמם של מורי הדרך, ותיקים ועולים חדשים.

רפי גלס: אני כבר לא מדבר על ההסבר הפרוע של מורי הדרך הזרים, שמשווים את ההתנהגות שלנו כלפי הפלסטינים להתנהגות של הנאצים כלפינו, ועוד הרבה דוגמאות שלא כאן הפורום להזכירן.

רפי גלס: גם לפני כן היתה תקנה 9ג, שלא שונתה, שאומרת שאדם חייב להיות מדריך תיירים מוסמך אך ורק כשהוא מקבל תמורה.

רפי גלס: אם הוא לא מקבל תמורה, הוא לא חייב להיות מדריך תיירים.

רמי פרי: מעולם לא היתה הקפדה במדינת ישראל על העובדה שמי שידריכו פה, במדינת ישראל, יהיו ישראלים שהם מדריכים מוסמכים.

רמי פרי: אף פעם לא היתה הקפדה על כך, והיו הרבה מאוד הנחות כולל הסכמים כמו שעשה עוזי ברעם.

שושנה אברוסקין: אבל ברגע שנפרץ הסכר, היום זה פרוץ לגמרי.

רמי פרי: הסכר נפרץ, וזה פוגע בפירוש בפרנסתם של מורי הדרך, בעיקר בתקופה כזאת שמי שמגיע אלו צליינים.

אסנת כהן: במיוחד עכשיו כשלמורי דרך אין אוכל.

אסנת כהן: יש 1,000 מורי דרך מובטלים, מתוכם 500 אנשים שבמשך תשעה חודשים לא הביאו לחם הביתה.

אסנת כהן: אני מקווה שאלעד תמרי מהאוצר שומע את זה ויעביר את זה הלאה - היה עכשיו ניסיון התאבדות, במקרה אשתו של מורה הדרך הגיעה הביתה מוקדם במפתיע; מדובר על אדם שבלע חמישים כדורי שינה.

אסנת כהן: המצב הוא על הפנים, ואפילו היום כשאין לנו מה לאכול מסתובבות פה בארץ קבוצות ללא הדרכה של מורי דרך ישראלים.

אסנת כהן: לפני חודשיים ראיתי ביד ושם שבע קבוצות עם מדריכים פרנציסקנים, במקרה שמעתי שאישה מצביעה על אוהל יזכור ושואלת מה זה, והוא אומר "מדיטציה" וממשיך הלאה.

אסנת כהן: וזה קורה היום, ואני חושבת שכולנו אחראים לכך.

אסנת כהן: אני עולה מהולנד, יש לי בית חם בהולנד, אני יכולה לחזור לשם מחר, קולגות שלי חוזרים לארצות שמהן באו.

אסנת כהן: יש לי אופציה, להרבה אנשים יש אופציה, אנחנו לא רוצים באופציה הזאת, אבל כולנו מתחילים לדאוג.

אסנת כהן: אנחנו פה מדברים על קליטה ועלייה, ואני כבר מתחילה לדבר על ירידה וזה כואב.

אסנת כהן: אנחנו חייבים כולנו לקחת אחריות ולעשות משהו.

אסנת כהן: זה כבר לא עניין פוליטי, זה פיקוח נפש.

אסנת כהן: מ-1982 זה על שולחן הדיונים.

איתי אייגס: קודם כל הנושא הזה הוא מורכב, כפי שאמרו היתה לו השתלשלות עניינים שהביאה אותו למצב שאחר כך הוא נדון בבג"ץ, לא פעם אלא פעמיים.

איתי אייגס: במדינת ישראל לבג"ץ יש "סיי" גם מול הממשלה.

איתי אייגס: צריך לזכור מה הרקע של הדברים.

איתי אייגס: זה נובע מכך שבנושאים דתיים אתה מטפל קצת אחרת ממה שאתה מטפל בנושאים רגילים.

איתי אייגס: אנחנו לא מנסים להיכנס לאירועים נוצריים ולא ניכנס לזה.

איתי אייגס: משם מתחיל הסיפור, אני לא בא להצדיק את זה, אני רק נותן את זה כרקע, זה מתחיל מהעניין של אתרים נוצריים.

איתי אייגס: אבל מזה זה מתחיל.

איתי אייגס: כן, אלא אם כן אתה מדבר על קבוצות דתיות שיש להן מורה רוחני.

שושנה אברוסקין: למה אתה אומר כן, איתי?

שושנה אברוסקין: זה לא נכון.

שושנה אברוסקין: אם לראש הקבוצה יש כרטיס ירוק, הוא יכול לעשות מה שהוא רוצה.

איתי אייגס: מה זה הכרטיס הירוק?

רפי גלס: הכרטיס מאשר שהוא מורה רוחני מהוותיקן.

אסנת כהן: אתה יודע לכמה ראשי קבוצות שהם לא מהוותיקן יש כרטיס ירוק?

אסנת כהן: גם לפרוטסטנטים יש.

איתי אייגס: הרי אין לנו ויכוח בקטע הזה.

איתי אייגס: אותם אישורים להדרכה שהיא לא הדרכה ישראלית הם על רקע דתי.

איתי אייגס: אתה יכול להגיד שיש ניצול לרעה.

שושנה אברוסקין: אבל 70% מהתיירים הם תיירים דתיים.

רפי גלס: שיהיה מדריך ישראלי ואותו נושא כרטיס ירוק ישלים את החלק הדתי, אבל שיעסיקו מדריך ישראלי.

איתי אייגס: שם יש הסדר שהוא קצת אחר.

איתי אייגס: ההסדר מאפשר לקבוצות מהסוג הזה לבוא עם הרועה הרוחני.

איתי אייגס: חלק מהטענות - והן צודקות בחלק מן המקרים ויש בעיה איך אתה מתמודד איתן - הן שזה מנוצל לרעה, שזה לא רועה רוחני - -

שושנה אברוסקין: זה בן-דוד של הסוכן.

איתי אייגס: לפעמים זה גם בן-דוד של הסוכן, ולפעמים הרועה הרוחני הוא מישהו קבוע שעושה את הסיורים.

איתי אייגס: יש כאן בעיה, זה לא עסק פשוט.

איתי אייגס: מצד שני, גם יש בעיה מאוד קשה איך אתה עושה את הרברס.

איתי אייגס: אם מלכתחילה לא היית מאפשר לאף אחד לעשות את זה, היית בסיטואציה אחרת.

איתי אייגס: אז אתה הופך את זה לרמה של תקרית בינך לבין הוותיקן, וזה עסק מורכב.

איתי אייגס: אתה לא רוצה תקרית כזאת.

איתי אייגס: זה נכון, ויש עוד הסכמים שבהם יש צד שמנצל אותם לרעה ואתה לא כל כך מהר בא ואומר: חוזרים אחורה, ההסכם לא קיים.

רמי פרי: ישראלי רשאי להדריך בוותיקן?

איתי אייגס: אתה יודע את זה יותר טוב ממני.

איתי אייגס: הבעיה היא לא פשוטה בקטע הזה, אף אחד לא מאושר מכך שיש ניצול לרעה של הדברים, אבל אתה גם לא יכול לבוא ולהגיד היום לוותיקן שההסכם לא קיים.

איתי אייגס: הרי מדובר באוכלוסייה שלמה שאתה רוצה אותה כאורחים שלך.

איתי אייגס: לא עוזבים את זה לגמרי.

איתי אייגס: כפי שנאמר, הנושא הזה נמצא בדיונים כאלה ואחרים משנת 1982.

איתי אייגס: אני לא מכיר את זה מאז, אבל אני סומך על מורי הדרך שאם הם אומרים שזה נדון מ-82 זה נכון.

איתי אייגס: ממה שאני מכיר מאז שאני נמצא במשרד התיירות, הנושא הזה נמצא בדיונים והולך להיות על זה עוד פעם דיון חוזר אצל שר התיירות הנוכחי, שכידוע לך הנושא קרוב לליבו.

איתי אייגס: קשה לי להתחייב לתוצאות, כי באמת אני חושב שהנושא הוא עדין ורגיש וצריך לטפל בו בצורה זהירה.

איתי אייגס: עובדה שעם כל הרצון הטוב עוד לא הצליחו להסדיר את זה, אתה חושב שאלה שישבו לפנינו במשרד התיירות לא רצו את טובתם של מורי הדרך הישראלים?

רמי פרי: אני מציע פתרון קל.

רמי פרי: הרי אנחנו לא צריכים לדווח שום דבר לעולם, כל מה שאנחנו צריכים הוא שתהיה תקנה פנימית שלנו, שכל קבוצה שדורכת בארץ הקודש- בין אם היא דתית ובין אם היא לא חובשת כיפה - חייבת לשכור מדריך ישראלי.

רמי פרי: זה לא קשור להסכם, כי יחד עם אותו הסכם בכל העולם, כולל קבוצות דתיות, חייבים לשכור מדריך מקומי, ואף ישראלי לא מדריך בוותיקן.

רמי פרי: ההסכמים בעולם אומרים שמדריך מקומי מדבר ומלווה הקבוצה מתרגם אותו, וכך יעשה אותו נושא תעודה ירוקה.

רמי פרי: כל העניין מסתכם רק בתשלום למדריך הישראלי, הרי המדריך הישראלי יכול לשתוק כל הדרך אם זה יהיה בהסכמה.

איתי אייגס: אין ספק שאילו היינו מתחילים מאפס הפתרון הזה היה מעשי, היום אני לא בטוח.

רפי גלס: משום מה התלבשנו על התיירות הנכנסת, אך הבעיה היא האבטלה בקרב מורי הדרך העולים החדשים ואחד המקורות שאמורים להכניס יותר כוח אנושי לעבודת ההדרכה הוא גם תיירות פנים, לא רק תיירות נכנסת.

רפי גלס: מה התוצאה מכך שלא מיישמים את חוק התיירות לגבי התיירות בארץ בכלל ותיירות הפנים בפרט?

רפי גלס: ראינו בטלוויזיה שסטודנטים שהולכים להיות מחנכים בישראל לא יודעים את הקשר בין הר הבית לעקידת יצחק ולא מכירים את המקום הקדוש של חברון ומקומות כאלה.

רפי גלס: הבעיה היא שכל אחד שהוא בוגר קורס חוי"ה או כל קורס אחר בצבא מתיימר להיות מדריך תיירים והתוצאה היא חוסר ידע מינימלי, ואני מתבייש לשמוע איך הנוער הצעיר - -

שושנה אברוסקין: לא, המורים מדריכים.

רפי גלס: משרד החינוך הוציא פטנט חדש, הוא קורא לזה תו תקן.

רפי גלס: כל אדם שעובר קורס של 400 שעות מקבל תו תקן ואז מותר לו להדריך כיתות בתי ספר.

רפי גלס: אני הייתי מתפלל שמשרד התיירות יישם את הנוהל של משרד החינוך כלפי אוטובוסים של תיירים, כי אם פקח משרד החינוך עוצר אוטובוס ולאדם שמסביר אין תעודת תו תקן ממשרד החינוך, האוטובוס עושה סיבוב פרסה וחוזר לבית הספר.

רפי גלס: הבעיה כאן היא שמעבר לתו תקן הזה, הבחורים האלה לא עברו קורס מורי דרך ואין להשוות את הידע שלהם לידע שנותן משרד התיירות בקורסים שלו.

רפי גלס: לגבי תיירות פנים, כמו תיירות נכנסת, החוק לא מחייב מלווים או מדריכים שמצטרפים לטיולי בתי ספר שיהיו מדריכים מוסמכים מטעם משרד התיירות.

רפי גלס: את טיולי בתי הספר מדריכים אנשים שעברו קורסים מסויימים, ואין להשוות בין מדריך שעבר את הקורס שמשרד התיירות תיכנן לבין מדריך שעבר כל קורס אחר שנערך על-ידי כל גוף אחר, אם זה משרד החינוך או עמותה אחרת.

שושנה אברוסקין: נכון, אז אין בעיה.

שושנה אברוסקין: אבל אם זאת קבוצה מטעם הכנסת או ההסתדרות הציונית או החברה להגנת הטבע, צריך שיהיו מורי דרך מוסמכים.

שושנה אברוסקין: אחרת בשביל מה להסמיך אותם?

אבנר גרשון: אני נציג של חברות ההסעה באוטובוסים.

אבנר גרשון: לנו יש כ-2,000 אוטובוסים מסיעי תיירים.

אבנר גרשון: לפני שנתיים רכשנו אוטובוסים לתחזית שהיתה, והיום אנחנו פשוט לא יכולים לעמוד בתשלומים.

אבנר גרשון: בבנקים יש לנו "חור" גדול, וזה עניין של 2,000 אוטובוסים.

אבנר גרשון: אנחנו עובדים קצת בתיירות פנים, ו-60%-70% מהאוטובוסים עומדים.

אבנר גרשון: פנינו למשרד התיירות.

אבנר גרשון: תשובה מעשית לא קיבלנו, נאמר לנו שם שאנשי האוצר צריכים לתת את התשובה.

אבנר גרשון: אנחנו פנינו לפני תשעה חודשים ופנינו לאחרונה לפני עשרה ימים.

אבנר גרשון: התשובה שקיבלנו היא לא מספקת - שהפתרון הוא לא בידי משרד התיירות.

אבנר גרשון: באנו לכאן.

אבנר גרשון: אני רוצה לומר דבר אחד פשוט - אנשי מועצת המשאיות אמרו לנו במפורש:

אבנר גרשון: אם לא תבואו עם 300-400 אוטובוסים לכנסת ותחסמו את הכביש, אף אחד לא ישמע אתכם.

אבנר גרשון: לא יעזור לכם לא משרד התיירות ולא הניירת ולא המכתבים ולא שום דבר אחר.

אבנר גרשון: את זה אנחנו מתכוונים לעשות.

אבנר גרשון: אצלנו מדובר במאות ואלפים של משפחות.

רפי גלס: אנחנו מתכננים הפגנה, ואני מזמין את כל הגורמים להצטרף אלינו.

רמי פרי: אני מייצג את עצמי, ואני חושב שאני מייצג את כלל הבעיה של הענף כי אני מכיר אותו היטב.

רמי פרי: אני הבעלים והמנהל של "משעולים".

רמי פרי: אני כבר 23 שנים בענף, אני מדריך טיולים, עברתי את מרבית שרשרת העיסוקים בענף התיירות ואני חושב שאני מכיר אותו כמעט מכל פניו.

רמי פרי: אתאר קודם כל את הסיטואציה שבה אני נמצא.

רמי פרי: ב-10.10.2000 היו לנו 3,000 ביטולים ברגע.

רמי פרי: אנחנו התמחינו בטיולים בסיני, אנחנו חברה שהיתה חלוצה בפיתוח מערכת היחסים בחזרה לסיני אחרי ההחזרה ועוד קודם לכן, וראינו את זה כיעד תיירותי קרוב.

רמי פרי: במאמר מוסגר אני אומר למשרד התיירות - מאחר והכרתם קודם תיירות יוצאת ליעדים רחוקים וכולם אומרים שזה מוציא דולרים, כדאי לשקול ולבדוק איפה נשארים יותר דולרים פה במדינת ישראל.

רמי פרי: היעדים הקרובים שנוצרו בעקבות הסכמי השלום - ירדן, סיני ואחרים - משאירים פה יותר דולרים.

רמי פרי: תבדוק ותראה שאני צודק מכל הבחינות, ועכשיו סגרו חמישה יעדים בעולם ומשרד התיירות לא צייץ ולא בדק.

רמי פרי: אדם אחד, מר יחיעם ששון, ראש האוצר, החליט עם חבר מרעיו שהיעדים האלה יהיו סגורים.

רמי פרי: יש חמישה יעדים שממשלת ישראל החליטה חד-משמעית שהיא ממליצה לישראלים לא לנסוע אליהם, והמשמעות היא שאין להם ביטוח ואף אחד לא נוסע.

איתי אייגס: אם אתה רוצה לעשות את החשבון הזה, אז הטענה הכי גדולה היא שבאילת אנחנו ב-50%-60% תפוסה בגלל שלא נותנים לך לצאת לסיני.

רמי פרי: אני מודיע לך שזה ממש לא נכון אבל תעזוב את זה, תיכף תראה שאתה לא צודק.

רמי פרי: ב-10 באוקטובר היו לי 3,000 ביטולים ומרגע זה החברה שלי נסגרה, הוקפאה.

רמי פרי: אין שום היגיון להיכנס ליעדים חדשים בתיירות פנים מאחר והמעטים ששרדו, בעיקר הקונגלומרטים הגדולים, עוסקים בתחומים האלה ולהיכנס לשווקים חדשים אין סיכוי.

רמי פרי: כל מה שאני ביקשתי - מסוף נובמבר ודצמבר הנחתי מכתבים הן לבייגה שוחט בזמנו על שולחנו, הן לך איתי אייגס על השולחן, לאמנון ליפקין-שחק שר התיירות דאז.

רמי פרי: הגשתי מכתבים דומים לסילבן שלום והעתקים גם לך וגם נפגשתי עם השר, שאני חושב שהוא משתדל לדחוף וטוען בצדק שהוא היחיד במערכה והענף לא עושה שום דבר.

רמי פרי: בסוף אני חושב שנגיע לקריאה לענף כולו.

רמי פרי: משרד התיירות - שבמהלך כל השנים דאג לפצל את הענף ולהפוך אותו למאוד סקטוריאלי בכל מיני המצאות לא חכמות של תיירות יוצאת, תיירות פנים, תיירות נכנסת וכו' - היום הוא מצפה שהענף יעמוד מאחוריו, כשהיום הענף גם הוא מפוצל.

רמי פרי: יש היום חלקים בענף הזה שנהנים ממה שקורה, כל אלה שעוסקים בתיירות יוצאת, שהם בעיקר הקונגלומרטים הגדולים.

רמי פרי: עסקים קטנים כמו שלי וכמו אחרים שיושבים פה, וכאלה שמתקשרים אליי ומחפשים עידוד, רעבים ללחם, כולל המדריכים שהעסקתי.

רמי פרי: שרשרת המזון, שהזכיר קודם חבר הכנסת הנדל, היא כזו שמשרד האוצר ומשרד התיירות או כל מי שעוסק בזה בממשלה חייב להבין שמשרד קטן כמו שלי החיה עשרות משפחות וחברת אוטובוסים מחיה עשרות משפחות.

רמי פרי: כאשר עסק כזה דומם, ההשלכות הן אדירות על כל המשק.

רמי פרי: מכאן אני יכול לומר שבכירי האוצר אמרו לי במפורש: רמי, אתה נאיבי, אנחנו יצרנו מראש כלי שידענו שלא תוכלו להשתמש בו.

רמי פרי: משרד התיירות הולך שולל והיה מבסוט להיתלות בעניין הזה.

רמי פרי: רק היום קיבלתי מכתב מדובר משרד האוצר על העובדה שביוני תוקם קרן, הוא אפילו לא יודע שהקרן הזאת כבר נפלה.

רמי פרי: אז חילופי המיליונים שמתגלגלים פה הם "קשקוש בלבוש".

רמי פרי: התפיסה של האוצר, חד-משמעית, היא שזה כמו מגיפה - מי שימות ימות, מי שישרוד אולי ימשיך הלאה.

רמי פרי: משרד התיירות אימץ את אותה גישה והוא אומר כך - וזה נאמר בראשית דבריו של מר איתי אייגס - אם הענף ימות וכל מי שעוסק בו ולא יכול להחזיק מעמד ימות, אז הוא ימות.

רמי פרי: כשיום אחד יתפתחו העניינים, אולי מי שנוכל לעזור לו יעסוק בזה.

רמי פרי: לעשות קמפיין לתיירות פנים בהוצאות של מיליונים - זה קשקוש, כי ברגע שאין תיירות אחרת אנשים הולכים לתיירות פנים.

רמי פרי: אני מכיר את תיירות הפנים ברגליים.

רמי פרי: לעסוק בשיווק תיירות נכנסת זה נכון, אבל בצורה חכמה ויש לכך כלים, אני מוכן לתת עצות איך לעשות שיווק יותר טוב ויעיל בחו"ל כדי שאנשים כן יגיעו לפה.

רמי פרי: יש לצלם את התמונה הנכונה.

רמי פרי: הצעתי היא קודם כל שמשרד התיירות ירתום את הענף, למרות שזה לא תפקידו, אבל משרד התיירות עומד בראשו.

רמי פרי: אני אומר לכל היושבים פה שבאנו לכאן לשמוע, אולי גם להשמיע, אני רעב ללחם למרות שאני עם חולצה לבנה ונראה יפה וקרח.

רמי פרי: היום אני לא מכניס אגורה וחייב הון תועפות, ואין שום סיבה שבעולם שאני אפגע מהחלטת ממשלה ואני מניח שעוד אחרים נפגעו.

שושנה אברוסקין: וזה מאוקטובר.

רמי פרי: אני לא ביקשתי טובות, אני חושב שמגיע לי פיצוי בדיוק כמו שמגיע לכל חקלאי שדורש פיצוי על הפרשי שער או על זה שאיזה קיבוצניק החליט בכוח לגדל תבואה ולהכריח את בעלי המאפיות לקנות אותה, למרות שאמרו לו מראש שזו שנת שמיטה ולא יקנו.

רמי פרי: אבל הוא סקטור עם כוח.

רמי פרי: סליחה, מר הנדל, אני יודע שזה היה בטיפולך בעבר אבל אני רק משבח את העובדה שהם כן יכולים.

רמי פרי: אנחנו ענף דומם, זה נכון.

רמי פרי: רבותיי, אני קורא פה להחליט על תאריך וכל העוסקים בענף, אותם עשרות אלפים, לא מאות, יעמדו פה על הדשא, שיצעקו, שיעשו שביתת רעב.

רמי פרי: תביאו את האוטובוסים.

רמי פרי: שמשרד האוצר לא יחליט שסקטור התיירות גווע והולך למות.

רמי פרי: רבותיי, אני מודיע לכם חד-משמעית, אלעד לא יודה בכך בפה מלא, אך אני מודיע לכם ששמעתי את דברים בפה מלא כמעט מפיו של שר האוצר - ההחלטה היא שהענף יגווע.

רמי פרי: מה שיקרה אחר כך - אלוהים גדול.

רמי פרי: אם אנחנו לא נציל את עצמנו, אף אחד לא יציל אותנו.

רמי פרי: סליחה, עוד שני משפטים קצרים.

רמי פרי: בענף הזה יש חלקים שנפגעו יותר ויש חלקים שנפגעו פחות.

רמי פרי: משרד התיירות צריך לחפש עם פינצטה מי נפגע במאה אחוז, מי נפגע בעשרים אחוז ומי נפגע בשמונים אחוז.

רמי פרי: את אלה שנפגעו חזק, יש להרים עם הפינצטה ולהנשים אותם ולא להסתכל על הענף בכללותו ולדבר במספרים כוללניים כי זה לא יפתור בעיה לאף אחד.

רמי פרי: אנשים כמוני וכמו מורי הדרך וכמו עוד אחרים ימותו, לא יהיה עם מי לדבר.

רמי פרי: והעניין הזה קרוב מאוד, אני יודע על אנשים - זה הוזכר פה - שכבר לא יהיו פה.

רמי פרי: הם לא יהיו פה! אתם לא מבינים את הקטסטרופה, מקור פרנסתם הוכחד ואין להם שום אלטרנטיבה.

שושנה אברוסקין: חלקם כבר לא פה.

רמי פרי: אם מסתבר שמשרד האוצר או משרד התיירות חושב שענף התיירות לא טוב, אין לי בעיה - תן לי הלוואה של 250 אלף שקל, כפי שרצית בהתחלה, ואני אעשה הסבה לייצור.

ריק רוזנטל לזר: אני חושב שנושא המלונאים ברור לכל האנשים שיושבים פה.

שושנה אברוסקין: אבל ליושב-ראש הוועדה זה לא ברור.

ריק רוזנטל לזר: אין לי מה להוסיף.

ענת קראוס: קודם כל, אני מודה ליושב ראש על קיום הדיון ואני מאמינה ומקווה שתמשיך ללוות אותנו ולדחוף את העניין עד לפתרונו.

ענת קראוס: אני בכל זאת רוצה לומר מילה טובה למשרד התיירות, אני חושבת שאנחנו זוכים לשיתוף פעולה של שר התיירות ושל המנכ"ל שלו.

ענת קראוס: עם כל הנכונות והרצון לעזור, ידיהם כבולות מול האוצר.

ענת קראוס: שר התיירות עיקש לקבל את הצרכים המיידיים מהאוצר אבל הוא לא זוכה כרגע להצלחה.

ענת קראוס: אני אגיד מה שאני מסוגלת לומר בנתונים שישנם לפניי.

ענת קראוס: בכלל התיירות - עכשיו אני לא מדברת רק על התיירות הנכנסת - הועסקו לפני המשבר 220 אלף עובדים, כשאני מדברת על מעגלים עקיפים, גלגולי משנה ואחרים.

ענת קראוס: מתחילת המשבר פוטרו 60 אלף עובדים מקרב אותם המעגלים.

ענת קראוס: בענף שעוסק בהבאת תיירות נכנסת פרופר - שמרביתו ועיקרו מביא תיירות נכנסת, חלקו הקטן עוסק גם בתיירות נכנסת וגם בתיירות יוצאת - הועסקו 1,100 עובדים לפני המשבר, פוטרו 700 עובדים, כך שהיום נשארו 400 עובדים, כש-150 מתוכם מאויימים באופן מיידי בפיטורים אם לא יבואו הפתרונות המיידיים.

שושנה אברוסקין: אני מבינה שאת מדברת רק על סוכנויות נסיעות.

ענת קראוס: אני מדברת על המארגנים, סוכני הנסיעות, אלה שמביאים קבוצות תיירים לארץ.

ענת קראוס: כפי שאמרתי, הנתונים של כמות התיירים בשנה שעברה הם 80% יותר מהיום.

ענת קראוס: אנחנו לא יודעים את מספרם המדוייק של העולים מקרב המפוטרים, אבל אנחנו יודעים שחלקם של המפוטרים חזרו לארצות מוצאם, ואנחנו מודאגים בדיוק מאותה חשיבה שהגב' אסנת כהן הציגה כאן: חם לי וטוב לי בארץ המוצא שלי, שם מדברים בשפתי, פה תרמתי כאיש מקצוע, אני עובד שנים במערכת.

ענת קראוס: עכשיו הם נפלטים, איפה נאסוף אותם אחר כך?

ענת קראוס: שלא לדבר על ההיבט הלאומי - לאן אנחנו מגיעים, לאן אנחנו גוררים אותם.

נחליאל דיסון: אני רואה שאני הנציג היחיד פה של ארגוני העולים.

נחליאל דיסון: ראשית, אני רוצה להגיד שארגוני העולים מתארגנים לקראת המצב של עולים שיש להם קשיים בתעסוקה.

נחליאל דיסון: בהתאחדויות השונות נפתחות עכשיו קבוצות תמיכה ומרכזי מידע בנושא של התעסוקה, רציתי שידעו שזה נעשה.

נחליאל דיסון: שנית, רציתי לומר למנכ"ל משרד התיירות, שלהתאחדות עולי אמריקה וקנדה יש קשרים נרחבים עם הקהילה היהודית בארצות-הברית.

נחליאל דיסון: יש לנו פרוייקט של חבילות לחיילים, שתומכים בו בעיקר יהודים מארצות-הברית אבל גם מכל העולם, ולהפתעתנו לאחרונה באיזושהי דרך, אנחנו עדיין לא יודעים בדיוק איך, יש גם קבוצות של נוצרים ברחבי העולם ששולחים חבילות לחיילים.

נחליאל דיסון: אנחנו פשוט נתקלים בבעיה של עומס, אנחנו לא יודעים מה לעשות עם החבילות האלה, איך לטפל בהן, אבל יחד עם החבילות יש לנו תמיכה מאוד רצינית.

נחליאל דיסון: יש לנו את השמות של האנשים האלה, יש לנו קשר עם האנשים האלה, יש לנו E-Mail שיוצא בתפוצה של 2,500 עותקים.

נחליאל דיסון: אם משרד התיירות היה רוצה להיעזר בכלי השיווקי הזה בשביל לעודד תיירות, אנחנו היינו שמחים לעשות את זה לטובת כל העניין, גם של העובדים וגם של הענף.

יורי שטרן: באמת הודיעו לי שאני נציג הממשלה בדיון.

איתי אייגס: אני חושב שיש לך קושי לעשות את זה.

יורי שטרן: דווקא הפעם לא, אני התכוונתי להיות בישיבה הזאת בלי שום קשר.

יורי שטרן: לגבי חשיבות הענף, דובר פה.

יורי שטרן: אני רק אוסיף עוד מרכיב - ענף התיירות הוא אחד הענפים הבודדים שמאפשר תעסוקה גם למקומות מרוחקים כמו הפריפריה, צימרים ודברים אחרים, וגם פותח את הדלתות שלו לכל מיני אוכלוסיות שאחרת מתקשות למצוא עבודה, אם זה נשים בגיל מסויים שחוזרות למעגל העבודה, אם זה עולים חדשים שהעברית שלהם לא הכי טובה אבל שפת האם שלהם הופכת להיות יתרון.

יורי שטרן: למה עולים רבים עוסקים בתיירות?

יורי שטרן: חלק בבתי מלון בעבודות פשוטות, אבל חלק עוסקים בעבודות הרבה יותר טובות בתור מארגנים או בתור מורי דרך, כי פה השפה הזרה שלהם היא יתרון ולא חיסרון, כך גם הבנת המנטליות והקשרים.

יורי שטרן: היום המצב הוא כזה שאני לפחות מכיר כמה משפחות שחזרו לארצות הברית, ולא משום שיש שם בית חם אלא פשוט אין להן ממה להתפרנס פה.

יורי שטרן: התיירות היתה עבורם הפרנסה היחידה והלא רעה, ועכשיו הם לא בגילאים כאלה שאפשר לעשות הסבה מקצועית ובמצב המשק של היום גם לא ברור לאיזה כיוון, אין כל כך ענפים שצומחים פתאום ודורשים עובדים נוספים.

רמי פרי: זה טיפה בים.

יורי שטרן: אני אומר שזה לא מספיק.

יורי שטרן: אבל יש סוג אחר של התערבות, שלדעתי פחות השקיעו בה, ואתן כמה דוגמאות.

יורי שטרן: אני לוקח את ציבור מורי הדרך שהוא באמת נפגע קשות, ונתנו פה גם את הדוגמאות וגם את הנתונים.

יורי שטרן: הצעתי את זה גם לשר התיירות, ודיברתי על כך גם עם שר החוץ וגם עם הסוכנות.

יורי שטרן: אין שליחים טובים יותר למדינת ישראל מאשר מורי דרך מנוסים מול הקהלים שהם מכירים.

יורי שטרן: הם במאת אנשים שיודעים את הכל, ומדינת ישראל נמצאת היום במצוקה הסברתית נוראית וצריך להגביר את מערך המסבירים.

יורי שטרן: הייתי הולך עם הסוכנות ועם משרד החוץ על שליחות מסיבית של האנשים האלה.

יורי שטרן: זה פתרון חלקי מאוד אבל הוא פתרון נכון, הוא לא מלאכותי.

שושנה אברוסקין: יש לזה גם תקדים.

יורי שטרן: זה פתרון של עבודה אמיתית.

יורי שטרן: פה מדובר בכמה מאות אשים שיכולים לחרוש את המדינות שמהן באו ולגרום שינוי אמיתי בדעת הקהל.

יורי שטרן: הם יודעים לעבוד עם העיתונות, הם יודעים לעבוד עם הקהלים.

יורי שטרן: בינינו אין ויכוח על כך.

יורי שטרן: פה אני קצת חולק עליך.

יורי שטרן: אני חושב שהקו של משרד החוץ הוא קו מפחיד בהחלט, ואותם אנשים שקודם קידמו את תהליך השלום והביאו אותנו לאן שאנחנו נמצאים, הם היום צריכים כאילו לעשות להיפך וזה קצת קשה להם.

יורי שטרן: אבל גם במסגרת המגבלות האלה, מסכים גם שר החוץ וגם אנשי משרדו שיש מקום להסברת הנושא, ואתה לא צריך להשחיר לגמרי את ערפאת כמו שמגיע לו בשביל להגיד שלא אנחנו התוקפים והשימוש שלנו בכוח לא שהוא לא מופרז אלא הוא מוגבל ביותר.

שושנה אברוסקין: סליחה, אנחנו לא צריכים ללכת על פוליטיקה, צריך ללכת על ההתעוררות הנוצרית שהיא רוב התיירות הנכנסת, ולדבר על ישו ועל מקומות קדושים.

יורי שטרן: זו לא הסבה, אלא שימוש - -

שושנה אברוסקין: אבל צריך ללכת לכמרים בחו"ל ולדבר איתם על ישו ולא על ערפאת.

יורי שטרן: אני אומר שגם במגבלות הקיימות הרעיון שלי הוא אפשרי.

יורי שטרן: אחר כך בא העניין של עידוד התיירות מחו"ל.

יורי שטרן: הוזכרו פה הנוצרים שלא מפחדים, קבוצות רבות של יהודים ונוצרים שרוצים דווקא היום לבוא ולהזדהות עם מדינת ישראל.

יורי שטרן: אני חושב שמשרד התיירות פשוט לא פונה לקהלים רבים.

יורי שטרן: הייתי פותח היום מכרזים לארגונים, כולל עמותות, שמסוגלים להביא תיירות ונותן פרס, כי הרווח המשקי הכללי של המשק הלאומי מתייר אחד מצדיק סיבסוד ישיר של מחיר בבית מלון של אולי 20 דולר ללילה, אולי יותר.

יורי שטרן: אני מבקש מאיש האוצר לשמוע את זה.

יורי שטרן: הייתי הולך על חבילת תיירות זולה מאוד בארץ, על-ידי סיבסוד ישיר שהולך פר חדר.

יורי שטרן: נכנס תייר - יש סיבסוד, לא נכנס תייר - אין סיבסוד.

יורי שטרן: אני אומר שהתייר הזר משאיר במדינת ישראל 1,500 דולר בממוצע, מזה בא 3.5 מיליארד דולר הכנסה מהתיירות הנכנסת כאשר יש 2-2.5 מיליון תיירים.

יורי שטרן: אם אתה מסבסד את הלינות של התייר, צריכה להיות נכונות של כל הגורמים - סוכני תיירות, מסיעים, בתי מלון, חברות התעופה - להגיע לחבילות זולות.

ענת קראוס: הנציג שלהם איננו כאן עכשיו.

יורי שטרן: אתמול אמרתי למנכ"ל התאחדות המלונות שלא רק שאני מפסיק לתמוך בענף, ואני עשיתי לא מעט לקידום הצרכים שלו, אלא אני אלך ואספר את הסיפור הזה בכל מקום, וכך ידעו שאו שאין משבר בענף התיירות או שבעלי בתי המלון הם עד כדי כך לא גמישים שהם לא מוכנים להגיע לשום פתרון נורמלי במקרה כזה.

יורי שטרן: כי כל המדינות שהיו להם אירועים - אם זה מצרים, אם זה טורקיה - יצאו מהמשבר הודות להורדה דרמטית של המחירים ושיווק אגרסיבי.

יורי שטרן: גם במשבר מתמשך - ואני יוצא מהנחה שהמשבר הזה במדינת ישראל הוא משבר מתמשך - גם במקומות כמו קפריסין וגם בטורקיה מוכת רעידות האדמה, התיירים ממשיכים לבוא אם יוצרים עבורם תנאים יצירתיים.

יורי שטרן: אני חושב שאנחנו צריכים ללכת לפתרונות האלה.

יורי שטרן: בעיניי זו תוכנית הצלת הענף שיכולה להיות.

איתי אייגס: יש כמה דברים שאני רוצה רק לעדכן.

איתי אייגס: לגבי משרד החינוך, אנחנו עובדים עם משרד החינוך על הכנה של תוכנית שתכשיר מורי דרך ותתאים אותם לצרכים של משרד החינוך.

איתי אייגס: למשרד החינוך לא מספיק שהאיש הוא מורה דרך בהכשרתו, הם רוצים את ההתאמה הספציפית למשרד החינוך.

איתי אייגס: התוכנית הזאת נמצאת בתהליך גיבוש ואני מקווה שהיא תתבצע, אנחנו רואים נכונות מצד משרד החינוך בנושא הזה.

איתי אייגס: ניקח את המדריכים הקיימים ונעשה להם את ההשלמה הזאת.

איתי אייגס: אני פה מדבר בשמם על משהו שהם לא דיברו עליו.

איתי אייגס: משום מה הם דיברו על ההדרכה הזרה, שזו טענה מאוד צודקת ולגיטימית מבחינתם, אבל הם לא דיברו על כך שהם לא זכאים לדמי אבטלה במצב היום.

רפי גלס: הם לא זכאים לדמי אבטלה כי הם עצמאים.

יורי שטרן: זה חלק מהבעיה הכוללת של העדר דמי אבטלה לעצמאים.

אסנת כהן: אם יש לך רכב אשכול, אין לך הבטחת הכנסה.

איתי אייגס: תנו לי רגע.

איתי אייגס: לא עשיתם את זה, אני אעשה את זה בשמכם.

איתי אייגס: גם על העניין הזה יש כמעט הסכמה, אבל ההסכמה הזאת מחכה להסכם הכולל עד שיכופפו לנו את היד כדי שנגיד שב-130 מיליון שקל אנחנו יודעים לפתור משבר שאנחנו לא יודעים לפתור אותו.

איתי אייגס: את הנושא של דמי אבטלה היה צריך להריץ מזמן.

איתי אייגס: מורי הדרך תיארו יותר טוב מאיתנו לאיזה מצב הם הגיעו.

איתי אייגס: היה צריך להפעיל את הדבר הזה מזמן ולא להתנות אותו בשום דבר.

איתי אייגס: העלות של זה, אם אני לא טועה, מוערכת בכ-10 מיליון שקל.

איתי אייגס: אסור להתנות את זה בשום דבר, זה עניין הומני, זה לא קשור לשום דבר אחר.

איתי אייגס: זה שאנחנו נעביר להם כרגע דמי אבטלה, לא ייתן עוד תייר אחד במדינת ישראל כרגע, אבל אני חושב שזו החובה של מדינה כלפי הציבור.

רמי פרי: - - -

איתי אייגס: רמי, תן לי.

איתי אייגס: אני שתקתי קודם למרות שבחלקים מסויימים של דבריך אמרת דברים שמאוד הרגיזו אותי, מה גם שבסך הכל אנחנו באותו צד של העניין.

איתי אייגס: אני חושב שיש לך כל מיני חוויות היסטוריות ממשרד התיירות שאולי פיצל את הענף ולא פיצל את הענף.

איתי אייגס: אין לי מושג לגבי זה ואני חושב שזה לא כל כך לא רלוונטי לדיון, זה כל כך לא רלוונטי לשאלה איך אנחנו ביחד מתמודדים כרגע עם המשבר, שאני מתפלא שאתה מעלה את זה בכלל וזו סתם הערה ברמה האישית.

שושנה אברוסקין: סליחה, כמה חודשים עברו מאוקטובר?

איתי אייגס: רק רגע, תני לי בבקשה.

שושנה אברוסקין: נתתי לך המון.

איתי אייגס: לצערי הרב אנחנו לא יכולים להצביע על המון הצלחות, ואני אומר לכם שאנחנו הולכים מאוד בזהירות.

איתי אייגס: כשאנחנו הלכנו על פתרון של ארנונה לבתי מלון, אנחנו הסכמנו לקבוע קריטריונים שלא לתת את ההנחה בארנונה לבתי מלון באילת ובים המלח כי יש שם שיעורי תפוסה גבוהים.

איתי אייגס: אנחנו באמת לא באים עם עיניים גדולות, אנחנו באים בסך-הכל לקבוע בצורה מאוד-מאוד אחראית שמנצלת את הכסף במקום שצריך אותו ולא במקום שלא צריך אותו, למרות מה שרמי אמר.

איתי אייגס: אנחנו מנסים לקבוע קריטריונים שיהיו סבירים בכל מקום ומקום.

איתי אייגס: לצערי הרב ברמה הממשלתית אנחנו, משרד התיירות, נמצאים לבד במערכה הזאת.

איתי אייגס: בסימפתיה אנחנו לא הראשונים אפילו, יש כאלה שמביעים סימפתיה יותר יפה מאיתנו, אבל בדרישות אמיתיות, בניסיונות אמיתיים לפתור את המשבר, אני חושב שאנחנו לבד.

צבי הנדל: לגבי האוצר אני חושב - אני גם אדבר עם שר התיירות - שצריכה לבוא דרישה, או בכלים שלך, איתי אייגס, או בוועדת מנכ"לים.

צבי הנדל: אני חושב שמנכ"ל משרד ראש הממשלה היה צריך לעשות ישיבת מנכ"לים ספציפית של משרד האוצר, התיירות ואולי עוד מישהו, בנושא הזה.

איתי אייגס: הוא עשה.

איתי אייגס: לא הרבה, כלום.

איתי אייגס: על הסכום של 130 מיליון שמענו ממנכ"ל משרד ראש הממשלה.

איתי אייגס: המצב הוא יותר עגום ממה שאתם חושבים.

איתי אייגס: ה-130 מיליון זו הצהרה שקיבלנו ממנכ"ל משרד ראש הממשלה.

צבי הנדל: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.