ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 111, 2000-11-21 10:00

נעמי בלומנטל: בוקר טוב, אני פותחת את הישיבה.

נעמי בלומנטל: אני שמחה לברך את יושב-ראש הנהלת הסוכנות היהודית ויושב-ראש ההסתדרות הציונית, האורח שלנו היום בוועדה, מר סלאי מרידור.

נעמי בלומנטל: יש לנו נוהג שבפתיחת מושב הכנסת מגיע יושב-ראש הסוכנות כדי לדווח לנו על הפעילות של הסוכנות היהודית.

נעמי בלומנטל: היום מצאנו את עצמנו במצב מאד קשה לנוכח האירועים האחרונים, והייתי רוצה שמעבר לסקירה הכללית תתייחס גם לשאלה איך כולנו יחד מתמודדים עם המצב שבו קהילות יהודיות שאמורות היו, למשל, לשלוח את הצעירים לארץ, מה הן עושות?

נעמי בלומנטל: מה קורה כאשר ממשלת ארצות-הברית מודיעה לא להגיע לאזור?

נעמי בלומנטל: מה הן התגובות שאתם מקבלים מארצות אחרות?

נעמי בלומנטל: אתמול קיימנו דיון שנראה לי מאד-מאד חשוב ומשמעותי בקשר לעלייה מכל דרום אמריקה אבל בעיקר מארגנטינה.

נעמי בלומנטל: אני הייתי שם עכשיו, וההתרשמות היא קשה מאד ממימדי העוני של שכבת הביניים שקרסה בארגנטינה.

נעמי בלומנטל: מהי עמדתכם לעשות פעילות מיוחדת בקשר ליהודי ארגנטינה?

נעמי בלומנטל: בישיבה עלו רעיונות שונים, על קליטה כזאת או אחרת, מרכזי קליטה.

נעמי בלומנטל: אני התרשמתי שכדאי להוציא הרבה יותר שליחים, והאנשים הממונים על הנושא מטעם הסוכנות אמרו שמוטב היה שהאנשים שנמצאים במקום יעשו את העבודה.

נעמי בלומנטל: וכמובן, כפי שאמרתי בתחילת דבריי, הנושא האקטואלי, איך משפיעים האירועים קשים שמתרחשים בארץ, הן מבחינת ההיענות לעלייה ממדינות ברית-המועצות לשעבר, וכרגיל, כל הנושא של העלייה מאתיופיה.

נעמי בלומנטל: היריעה רחבה מאד.

נעמי בלומנטל: חברת-הכנסת סופה לנדבר, בבקשה.

סופה לנדבר: יש לי שאלה ספציפית והיא מאד-מאד ישנה.

סופה לנדבר: לפני כמה שנים ועדת העלייה והקליטה, התאחדות יוצאי מדינות חבר העמים, הפורום וארגונים שונים נלחמנו שההלוואה של הסוכנות היהודית תהפוך למענק.

סופה לנדבר: אנחנו הופענו גם בפני חבר הנאמנים, העקשנות שלנו לא ידעה גבולות והגענו להסכם עם חבר הנאמנים לפיו הפנסיונרים שמקבלים ביטוח לאומי, להם זה יהיה מענק.

סופה לנדבר: לגבי היתר, אם יהיו מקרים ספציפיים קשים ביותר, אתם תצטרכו להקים ועדה למקרים חריגים ואנחנו נוכל לפנות לסוכנות.

סופה לנדבר: אני מבינה שגם חבריי מקבלים הרבה מאד מכתבים, ואנחנו לא יכולים למצוא כתובת לפניות אלה.

סופה לנדבר: בהזדמנות זו אני אמסור לך שני מקרים קשים ביותר שאני מטפלת בהם ולא מגיעה לכתובת בסוכנות שתטפל בהם, ואם אני לא יכולה למצוא כתובת, על אחת כמה וכמה אנשים אחרים.

סופה לנדבר: אני מבקשת שאתה תתן לנו כתובת ותקים ועדת חריגים, כי זה היה בעצם ההסכם בינינו לבין הסוכנות היהודית.

סופה לנדבר: אני רוצה לדעת למי אנחנו צריכים לפנות ותוך כמה זמן האנשים האלה יקבלו טיפול.

שמואל הלפרט: אני מבקש לקבל דיווח על פעילות הסוכנות היהודית בברית-המועצות לשעבר ובאיזה תחומים אתם פועלים.

שמואל הלפרט: כך לגבי יתר המדינות – הונגריה, צ'כיה, סלובקיה, רומניה וכדומה שבהן יש קהילות יהודיות.

שמואל הלפרט: שאלה שנייה, איך משפיע המצב הבטחוני בארץ על המגביות של הסוכנות היהודית.

שמואל הלפרט: בדרך-כלל כשיש מצב בטחוני קשה העם היהודי בעולם מגדיל את התרומות.

שמואל הלפרט: האם זה קורה גם עכשיו?

שמואל הלפרט: דבר שלישי, האם יש לך פרטים על סך-הכל המגבית של הסוכנות היהודית בשנה האחרונה, כמה מתוך זה הגיע למדינת ישראל וכמה נשאר בקהילות.

שמואל הלפרט: יש בארץ הרבה מאד אישים חשובים מאד שאומרים שאולי בכלל לא כדאי למדינת ישראל לקיים מגבית במדינות העולם, מפני ש-70% - 80%, ויש כאלה אומרים ש- 90% מהכספים נשארים בקרב הקהילות בעולם.

שמואל הלפרט: שאלתי היא אם יש לך פרטים על סך-הכל המגבית וכמה מהכספים האלה מגיע למדינת ישראל, וכמובן, לאיזו מטרות אתם מוציאים כספים במדינת ישראל.

סלי מרידור: התשובה לכך תהיה בכל מקרה בסקירה.

סלי מרידור: קודם-כל תודה רבה ובוקר טוב.

סלי מרידור: ברשותכם, אני אסקור את הדברים.

סלי מרידור: לחלק מהשאלות אני אתייחס תוך כדי הדברים ולחלק מהשאלות אתייחס בסוף דבריי, ואם דבריי יעוררו שאלות, אני אשמח להשתדל להשיב עליהן.

סלי מרידור: אנחנו לא במציאות רגילה.

סלי מרידור: למרות שיושבת-ראש הוועדה אמרה שיש לנו מנהג שכל פעם שנפתח מושב כנסת, יושב-ראש הנהלת הסוכנות היהודית סוקר את פעילות הסוכנות בפני הוועדה.

סלי מרידור: אלה ימים לא רגילים.

סלי מרידור: אלה ימים לא רגילים, כמו שכולנו יודעים בתחומים שונים, הם ימים לא רגילים למדינת ישראל, הם ימים לא רגילים ליהודים במדינת ישראל, הם ימים לא רגילים לעולים חדשים במדינת ישראל, שחלקם, במיוחד היחידים שביניהם, שנמצאים פה בלי משפחות, הם עומדים בפני קשיים ואתגרים בלתי-רגילים.

סלי מרידור: אלה ימים לא פשוטים וקשים לקהילות ישראל בעולם.

סלי מרידור: משום שכפי שחברי הוועדה יודעים, זאת הפעם הראשונה מאז הקמת המדינה שעימות או התקפה נגד מדינת ישראל מלווה בכמות כזאת ובעוצמה כזאת של התקפות נגד יהודים ונגד קהילות יהודיות בכל רחבי העולם.

סלי מרידור: אם היו כאלה שזלזלו בחשיבות הערך והנכס של סולידריות יהודית, והיו כאלה שניסו לשדר לחברה הישראלית ולעם היהודי שכבר עברנו את עידן האתגרים ואנחנו עכשיו לא בעלייה אלא יכולים להכניס את האוטו הציוני לניוטרל, והוא כבר ייסע קדימה בלי בעיות, אני חושב שהימים האחרונים נתנו לנו תזכורת מאד ברורה שאנחנו באמצע הדרך, אנחנו בעלייה ואנחנו צריכים לגייס את כל העוצמות הלאומיות שלנו כדי להמשיך למעלה, ואם נגייס אותן גם נצליח.

סלי מרידור: בתגובה להתקפה על מדינת ישראל ועל הקהילות היהודיות אנחנו נקטנו מספר פעולות.

סלי מרידור: ראשית, בכל הקשור לערנות של קהילות יהודיות ולצעדים שהן נוקטות לגבי ההגנה שלהן.

סלי מרידור: בלי להכביר מלים, ננקטים צעדים שבאים להבטיח את זה, שעד כמה שאפשר קהילות יהודיות לא תהיינה חשופות להתקפות של גורמים אנטישמיים אנטי-יהודיים ואנטי-ציוניים.

סלי מרידור: שנית, יזמנו, ואנחנו מעורבים במהלכים רבים של הבעת סולידריות עם מדינת ישראל בקרב כל העולם היהודי.

סלי מרידור: יש לזה חשיבות עצומה, גם בשידור לאוכלוסייה בארץ, גם במסר לקהילות יהודיות בעולם, ואולי יותר מכל דבר אחר, המסר לידידים וגם לאויבים, שהעם היהודי עומד ביחד עם מדינת ישראל.

סלי מרידור: היתה משלחת ראשונה שארגנו הנה.

סלי מרידור: בעיקר מארצות-הברית אבל גם מארצות אחרות הגיעו כמאה מנהיגים יהודיים.

סלי מרידור: אחר-כך תיאמנו משלחת שבה באו אלף נציגי ארגונים יהודים מכל רחבי העולם.

סלי מרידור: בימים אלה יש משלחות שמבקרות בארץ, ואנחנו ביחד עם ארגונים שונים בעולם היהודי, אם זה איחוד הקהילות היהודיות בצפון אמריקה, אם זה קרן היסוד, אם זה ועידת הנשיאים, אם זה התנועות האורתודוכסית, הקונסרבטיבית, הרפורמית, אם זה גופים אחרים – "הדסה" וכל העולם היהודי – מארגנים משלחות הזדהות שיגיעו לארץ כל שבוע בשבועות הקרובים כדי לבטא בצורה ברורה בעיני כל מי שצריך לשמוע שהעם היהודי עומד ביחד עם מדינת ישראל.

סלי מרידור: אני אציין פה באופן מיוחד את הקהילה היהודית בצרפת, שיחד עם העובדה שהיא הקהילה שספגה הכי הרבה התקפות בכל העולם היהודי – קרוב ל-50% מההתקפות נגד יהודים ואתרים יהודיים אירעו בצרפת – והקהילה הזאת היא קהילה שלא מפסיקה לשלוח משלחות של הזדהות עם מדינת ישראל.

סלי מרידור: ושוב, זה מדגיש לכל מי ששכח או רצה לשכוח ולהשכיח עד כמה הגורל היהודי משותף ועד כמה הענין של אחדות העם היהודי הוא ערך ונכס מרכזי לעתידנו.

סלי מרידור: הדבר השלישי, שהוא אולי הדבר העיקרי, אני חושב נכון לגבי מאה שנות ציונות והוא נכון לגבי מאה שנות הציונות הבאות, שהתשובה העיקרית שלנו היא בהמשך הבנין של העם היהודי ושל מדינת ישראל במרכזו, בכל התחומים שבהם אנחנו עוסקים.

סלי מרידור: אני רוצה להתייחס למה נעשה בפועל השנה, במיוחד על רקע האירועים האחרונים בתחום העלייה.

סלי מרידור: אני חושב שהספור הממחיש יותר מכל את העוצמה שבתשובה הציונית הוא הספור של משפחת נוז'יץ, שעוד בהיותם מקיימים מנהגי אבלות ויושבים שבעה על בנם ואדים שנרצח בלינץ' ברמאללה, דאגו ביחד אתנו להעלות את יתרת המשפחה לארץ מיקוצק, ועוד בטרם חלפו שבעה ימים מיום הרצח המשפחה כבר הגיעה לארץ.

סלי מרידור: היום כשאנחנו יושבים פה, 342 עולים חדשים מגיעים לארץ.

סלי מרידור: בשבועות האחרונים הייתי בשדה התעופה בן-גוריון, בתוקף תפקידי, והוא די ריק, אבל לא האולם שבו מגיעים עולים כל יום לארץ.

סלי מרידור: כל שבוע מגיעים למעלה מאלף עולים לארץ, ואנחנו מקווים לסיים את השנה הקרובה ביותר מ-60,000 עולים חדשים למדינת ישראל, כאשר כ-50,000 יגיעו מחבר מדינות העמים.

סלי מרידור: עוד בין 2,000 ל-3,000 – זה תלוי בסוגייה שעוד נדבר בה – עתידים להגיע מאתיופיה, והיתר, סדר-גודל של 7,000 – 8,000 משאר רחבי העולם היהודי.

סלי מרידור: הדבר הזה לא קורה סתם, הוא קורה על בסיס של פעילות אדירה שבה נוגעים מאות אלפי יהודים כל שנה בכל רחבי העולם בתחומים של עידוד עלייה, תחומים של אינפורמציה על עלייה, בתחומים של חינוך וזהות.

סלי מרידור: כמו שהוועדה הזאת יודעת, אנחנו הכנו בשנה האחרונה והדבר נמצא בתהליך משמעותי של התפתחות, תוכנית מיוחדת לתרבות וזהות יהודית בחבר מדינות העמים, כי הגענו למסקנה שהעולים בהגיעם לארץ צריכים לא רק לדעת עברית בסיסית ולא רק לדעת איפה אפשר לקבל דירה ובאיזה מחיר בארץ, אלא גם צריכים לדעת על העם היהודי, על ההסטוריה של העם היהודי, מה זה שבת, מה זה חגים, ואנחנו משקיעים מאמץ גדול מאד בתחום הזה היום, תחום שלצערי לא עסקנו בו מספיק בעבר ואני מקווה שנעסוק בו בצורה משמעותית בעתיד.

סלי מרידור: הזכרנו את הסוגייה של העלייה מאתיופיה.

סלי מרידור: בעקבות החלטת הממשלה להאיץ את קצב בירור הזכאות על-פי חוק השבות בקרב המועמדים לעלייה מאתיופיה, אנחנו נמצאים במצב שבו ניתן להעלות לארץ כל חודש בין 400 ל-500 עולים מאתיופיה.

סלי מרידור: אנחנו עושים עבודה קשה מאד עם משרד הקליטה בתחום הזה, ואנחנו נתקלים פה בקשיים לא מבוטלים ביצירת מרכזי קליטה עבור העולים מאתיופיה.

סלי מרידור: בניגוד לרוב העולים לארץ שנקלטים בקליטה ישירה, כל העולים מאתיופיה נקלטים דרך מרכזי קליטה, וזה צוואר בקבוק חיוני מבחינת הקליטה שלהם, ויש קשיים גדולים מאד היום במציאת מרכזי קליטה.

סלי מרידור: כאמור, אנחנו עובדים בענין הזה עם משרד הקליטה.

סלי מרידור: הייתי מאד שמח אם היינו יכולים להיות במצב שבו חלק גדול מן העולים האלה היה מגיע למרכז הארץ, לערים חזקות.

סלי מרידור: מטבע הדברים, מצאי דירות זמין במחיר שאיננו גבוה מאד לא נמצא במרכז הארץ אלא בפריפריות, זה יוצר דילמה מאד קשה.

סלי מרידור: מעבר לזה, הרשויות המקומיות, כפכי שכולנו יודעים, שנדרשות למשימה הזאת, חלקן נתקל בקשיים, והאנשים שלנו ושל משרד הקליטה עובדים על הענין הזה יום-יום מבוקר עד לילה כדי להבטיח שהעולים יגיעו ויהיה להם מרכז קליטה להיכנס אליו.

סלי מרידור: אני יכול להגיד לכם שהעולים שהגיעו בשבוע שעבר נכנסו למרכז קליטה במבשרת, אבל העולים שהגיעו הלילה, נאלצנו יחד עם משרד הקליטה לשכן אותם במלון, משום שלא היה מרכז קליטה.

סלי מרידור: זה בהחלט אתגר קשה מאד שעומד לפנינו.

סלי מרידור: דרך הטיפול בו היא כפולה.

סלי מרידור: מצד אחד זה הכשרת מרכזי קליטה חדשים, שכרוך בעלות כספית גבוהה.

סלי מרידור: אתמול קראתי בעתון הדים של ויכוח בין שרת הקליטה לבין משרד האוצר בענין הזה ולא אחזור על הדברים שנאמרו.

סלי מרידור: מצד שני – זירוז יציאת העולים ממרכזי הקליטה.

סלי מרידור: יש היום כ-4,000 עולים מאתיופיה במרכזי קליטה.

סלי מרידור: ככל שאלה שנמצאים קרוב לשנה או למעלה משנה ייצאו ממרכזי הקליטה, כמובן שיתפנו מקומות בתשתית הקיימת וייכנסו חדשים.

סלי מרידור: זה היה תקוע זמן רב בגלל שהמשכנתאות היו תקועות ועולים לא יצאו ממרכזי קליטה.

סלי מרידור: לאחרונה עודכנו המשכנתאות לעולים.

סלי מרידור: אנחנו עכשיו ביחד עם משרד הקליטה זוכרים אנשים מיוחדים שיעזרו לעולים לצאת החוצה ממרכזי הקליטה, אבל זו משימה מאד קשה.

סלי מרידור: אם נעבוד נכון בשני הערוצים האלה, נעשה מה שצריך.

סלי מרידור: אני רוצה להדגיש שתי ארצות שלדעתי מחייבות תשומת-לב.

סלי מרידור: האחת, צרפת.

סלי מרידור: האירועים האחרונים עוד לא באו לידי ביטוי משמעותי בעלייה מצרפת, אבל אני חושב שהאירועים האחרונים צריכים להדליק תמרור אזהרה לכל יהודי שחי בצרפת, למדינת ישראל ולעם היהודי.

סלי מרידור: אלה חדשות לא טובות, והמגמות היסודיות שעמדו בחלקן ברקע האירועים, לרבות הרכב האוכלוסייה הכללית בצרפת, שיש בה אוכלוסייה מוסלמית ערבית בהיקפים של כבר קרוב ל-10%, במגמת עלייה גם מסיבות של ריבוי טבעי וגם מסיבות של המשך הגירה – כל זה לדעתי מצריך אותנו להקדיש מחשבה ומעשה מיוחד לקהילה היהודית בצרפת.

סלי מרידור: הקהילה השנייה שאני רוצה להזכיר אותה היא קהילת יהודי ארגנטינה.

סלי מרידור: זו קהילה שנמצאת במשבר מתמשך, שקיבל, כמו שכולם פה יודעים, מפנה של התעצמות לפני שנתיים.

סלי מרידור: זה משבר מוראלי שהתחיל עם הפיגועים הבטחוניים, שקיבל תאוצה בעקבות המשברים הכלכליים.

סלי מרידור: משרד הקליטה ואנחנו עושים מאמצים גדולים מאד בארגנטינה.

סלי מרידור: אני רוצה שתדעו שההשקעה של הסוכנות היהודית בארגנטינה, או עבור עולי ארגנטינה מתקרבת היום לעשרה מיליון דולר בשנה.

סלי מרידור: זה לא מעט כסף.

סלי מרידור: אין הרבה ארצות, חוץ מברית-המועצות לשעבר, שאנחנו משקיעים - - -

אבשלום וילן: זה עלה בשנתיים האחרונות?

סלי מרידור: זה גם עלה בשנתיים האחרונות.

סלי מרידור: אנחנו משנים את דרכי העבודה שלנו.

סלי מרידור: אנחנו מגבירים פעילות של עובדים מקומיים שעוזרים לשלילים בעבודה של יציאה החוצה לערי שדה לשכונות כדי לפגוש יהודים.

סלי מרידור: יש הרבה בושה בקרב היהודים שירדו מנכסיהם והם לא בקלות יוצאים למקומות שבהם הם צריכים להזדהות.

סלי מרידור: צריך להגיע אליהם לבתים ולשכונות.

סלי מרידור: אנחנו מגבירים מאד פעילות עלייה 2000, שזה הוצאת משלחות מן הארץ של ראשי ערים, של בעלי מפעלים, מארגנטינה, שבאים עם חבילות קליטה לארגנטינה.

סלי מרידור: במענה של שרת הקליטה לבקשה שלנו משרד הקליטה מאפשר היום לעולי ארגנטינה גם סל קליטה וגם שהות במרכז קליטה, שזה נתפס כצוואר בקבוק מאד רציני עד לאחרונה.

סלי מרידור: יש סוגייה יסודית שצריך לדעת אותה, והיא נוגעת לגובה המשכנתאות.

סלי מרידור: צריך לדעת שעולים שמגיעים לארץ, בלי נכסים, או בלי תמורה משמעותית של נכסים – כפי שקורה לחלק ניכר מהעולים מברית-המועצות לשעבר – עם משכנתה בסדר-גודל של 40,000 דולר יש להם קשיים גדולים מאד לרכוש דירה בארץ.

סלי מרידור: זה בהחלט דבר שיוצר בעיה גדולה לעולים מארגנטינה, שהיום ערך הדירות שלהם הוא כזה שאם הם ימכרו אותן זה לא יאפשר להם לקנות דירה בארץ ביחד עם המשכנתה.

סלי מרידור: זאת שאלה של מדיניות ממשלתית שנוגעת בשאלה של מדיניות סדר הקדימות בנושא העלייה בכלל, ואני רוצה להגיד על זה כמה מלים.

שמואל הלפרט: כמה יהודים מתגוררים עדיין בארגנטינה?

סלי מרידור: בדרום אמריקה כולה יש סדר-גודל של 400,000 יהודים, מתוכם בארגנטינה קצת למעלה מ-200,000, רובם הגדול בבואנוס-איירס.

סלי מרידור: זו קהילה מצוינת, קהילה שבה למעלה מ-50% מהילדים לומדים בבתי-ספר יהודיים.

סלי מרידור: מערכת חינוך שעומדת על סף קריסה בגלל המשבר הכלכלי.

סלי מרידור: זו קהילה שעמדה לצד מדינת ישראל כל שנותינו ושלחה הנה את מיטב בניה כעולים חדשים וראויה לעזרה ולתמיכה של מדינת ישראל.

נעמי בלומנטל: באשר לקריסה של מערכת החינוך שם, האם הסוכנות היהודית מסייעת מבחינה תקציבית?

סלי מרידור: הסוכנות עסקה עד לאחרונה בעיקר במסגרות הלא-פורמליות, בעיקר בתנועות הנוער ובארגוני הנוער בארגנטינה בהיקפים מאד גדולים.

סלי מרידור: אנחנו היום נכנסים מתקציבינו גם לבתי-הספר, גם לתחום של הכשרת מורים, שעסקנו בו בעבר ואנחנו מעצימים אותו עכשיו.

סלי מרידור: מערכות הכשרת המורים המקומיות שם חלקן קרסו.

סלי מרידור: זו שאלה שיכולה להיות לה השלכה לעתיד רחוק, כי מקום שבו בתי הספר למורים לא מתפקדים, אז אם אתה יושב בחדר כזה עם מורים בארגנטינה, הם אומרים לך: כל מי שאתה רואה פה בחדר עבר במכללה זאת וזאת לפני עשר שנים.

סלי מרידור: היום המכללה סגורה, כך שכשתגיע הנה בעוד עשר שנים תהיה לבד בחדר.

סלי מרידור: זה פחות או יותר המסר שאתה מקבל.

סלי מרידור: במסגרת הפעילות המשותפת שלנו עם משרד החינוך, פרוייקט לחינוך יהודי לתפוצות, שזה הקצאה של קרוב לארבעה מיליון דולר של מדינת ישראל, בשנה הנוכחית אנחנו מסיטים ביחד עם הממשלה קרוב לשלושת-רבעי מיליון דולר ממקומות אחרים בעולם לטובת ארגנטינה, לעזרה בפעילות בתוך בתי הספר בתוך ארגנטינה.

סלי מרידור: אבל שוב, אני לא רוצה להשלות אתכם.

סלי מרידור: שכר-לימוד ממוצע הוא סדר-גודל של 5,000 דורל בשנה.

סלי מרידור: נניח שיש 20,000 תלמידים יהודים בארגנטינה, אנחנו מדברים על נפח כספי של מאה מיליון דולר בשנה.

סלי מרידור: המערכת הזאת התקיימה משני מקורות עיקריים: 1.

סלי מרידור: הכסף של ההורים.

סלי מרידור: 2.

סלי מרידור: סובסידיות של הקהילה.

סלי מרידור: חלק ניכר מן ההורים לא יכולים היום לשלם מחיר מלא של חינוך יהודי, ומוסדות הקהילה שקרסו לא מסוגלים לתת יותר סובסידיות.

סלי מרידור: אנחנו עושים ביחד עם מדינת ישראל, ודווקא המקרה הזה זו דוגמה הטובה ביותר של שיתוף-פעולה בין מדינת ישראל לבין הסוכנות ותחילת הבנה של המדינה שהאחריות על העם היהודי היא לא רק על היהודים שיושבים בגולה אלא גם על המדינה הזאת ועל היהודים שיושבים בארץ.

סלי מרידור: אז אנחנו מביאים נוער בנעל"ה.

סלי מרידור: פתחנו בשנה שעברה נעל"ה מארגנטינה פעם ראשונה לנוער בגיל תיכון שיבוא הנה ללמוד ולעלות.

סלי מרידור: בפברואר 2001 תבוא הקבוצה השנייה, ואני מקווה שהיא תהיה יותר גדולה מהקבוצה הראשונה.

סלי מרידור: וכמו שאמרתי, אנחנו מגדילים את הפעילות בארגנטינה.

סלי מרידור: עדיין, מול סדר הגודל של הבעיה, ונתתי לכם פחות או יותר את סדרי גודל הכספיים של מערכת חינוך שהיקף הכסף שמופעל בה הוא מאה מיליון דולר, נמצאת במשבר קשה, מיליון דולר לא פותרים את המשבר הזה.

סלי מרידור: צריך להביא בחשבון שאלה סדרי הגודל של הבעיה ואלה סדרי הגודל של התשובות שאנחנו מסוגלים לגייס ולתת.

מרינה סולודקין: מר מרידור, לפני שאני עוזבת, אני הזכרתי את שמו של נוז'יץ ואת משפחתו, שאחרי הלינץ' עלו לארץ.

מרינה סולודקין: אני חושבת שהאיש הזה ומשפחתו הם אנשים אמיצים מאד והם מסמלים את העלייה מברית-המועצות לשעבר.

מרינה סולודקין: מאחר שנוז'יץ היה פעיל ב"ישראל בעלייה", פנינו לראש העיר אור-עקיבא בבקשה לקרוא רחוב באור-עקיבא על שמו.

מרינה סולודקין: אני מבקשת, אם אתם יכולים, שתצטרפו לבקשה שלנו.

סלי מרידור: לא אגיד "בשמחה", כי זה לא דבר שאפשר להגיד עליו בשמחה, אבל אני ביקרתי את המשפחה פעמיים והתרשמתי בצורה בלתי-רגילה מהדרך שבה הם מתמודדים עם האסון הזה.

סלי מרידור: ובאמת, עם ההתייחסות הציונית, לא כניסה לתוך שקיעה אלא חיפוש של איזו שהיא תשובה בהמשך בנייה, גם ברמה של המשפחה, אם זה אלמנתו אירנה, אם אלה האח והאחות, אנחנו נעשה את זה ללא כל קושי.

סלי מרידור: תחום שני עיקרי שאנחנו עוסקים בו מעבר לעלייה – חשוב שתדעו שלמעלה מ-50% מהמשאבים שלנו הולכים לעלייה וקליטה.

סלי מרידור: אולי גם שווה לומר דבר כללי בענין הזה, שמדי פעם נשמעות טענות לגבי הסוכנות בעשר השנים האחרונות, למה אתם לא מספיק בדבר הזה או בדבר אחר.

סלי מרידור: האמת הבסיסית היא שנפתח חלון הזדמנויות היסטורי לעם היהודי בברית-המועצות לפני עשר – אחת-עשרה שנים.

סלי מרידור: אנחנו לקחנו את המטוס, או הרכבת האדירה הזאת שנקראת העם היהודי, או הסוכנות היהודית, והפנינו חלק אדיר מהמשאבים לטובת עלייה מחבר מדינות העמים, וזה כמובן לא בא שלא על-חשבון דברים אחרים.

סלי מרידור: הייתי הרבה יותר שמח להגיד שאנחנו משקיעים יותר בתחום הבא שאני הולך לדבר עליו, שהוא חינוך וזהות, שאנחנו עושים בו דברים אדירים ואני מקווה שנעשה בו יותר בשנים הבאות.

סלי מרידור: דרך אגב, לשנת 2001 הגדלנו את ההשקעות שלנו בנושא של חינוך יהודי-ציוני, משום שלדעתי התחום של הצלת הדור הבא של יהודים לעם היהודי הוא לא פחות חיוני מכל תחום אחר.

סלי מרידור: בתחום הזה של זהות וחינוך קודם-כל אני רוצה שתדעו שיש מאות רבות של בני-נוער מחוץ-לארץ שנמצאים בתוכניות ארוכות בארץ, ומיעוט שבשוליים, אחוזים בודדים עזב עד עכשיו.

סלי מרידור: הילדים שכנעו את ההורים שלהם שם, בעידודנו ובסיוענו, להחליט שהם נשארים בארץ והם לא לוקחים את החפצים ועוזבים את הארץ.

סלי מרידור: זאת לא החלטה קלה.

סלי מרידור: זאת החלטה מאד קשה שדורשת הרבה מאד עבודה ומאמצים עם הילדים, עם הנערים והנערות, ואני חושב שכל אחד מאתנו יכול להיות גא בהחלטות אישיות בסופו של דבר של בחורה או בחור בן 16-17 שנמצאים בתוך המהומה שקיימת פה ואומרים: אנחנו לא עוזבים.

סלי מרידור: היתה לנו עוד דילמה קשה עם קבוצה של בני-נוער מברית-המועצות.

סלי מרידור: חשוב שתדעו שמדברים הרבה על חוויה ישראלית, מדברים הרבה על BURTH RIGHT, על נוער יחיד בעולם היהודי שאין לו חוויה ישראלית, זה הנוער היהודי בחבר מדינות העמים.

סלי מרידור: בכל הארצות האחרות, להוציא כמה ארצות שלא נדבר עליהן, יש הרבה מאד אפשרויות.

סלי מרידור: ההורים משלמים, הקהילה משלמת, בתי הכנסת משלמים.

סלי מרידור: בברית-המועצות לשעבר וברפובליקות הרגילות שהן בעקבות ברית-המועצות לשעבר, בדרך-כלל ההורים לא יכולים לשלם, הקהילה לא קיימת במידה רבה, וכדומה.

סלי מרידור: אנחנו החלטנו להביא החורף קבוצה של קרוב ל-300 בני-נוער מברית-המועצות לחוויה הישראלית.

סלי מרידור: פרצו המהומות והיתה התלבטות אם להביא או לא להביא, יבטלו או לא יבטלו.

סלי מרידור: הבאנו 275 בני-נוער לארץ, עשו פה תוכנית חוויה ישראלית, חזרו כבר בשלום, ואני מקווה שישובו לכאן לא רחוק מהיום כדי להיות עולים חדשים בארץ.

סלי מרידור: עם זאת, אני בהחלט חושב שהאירועים כפי שהם מתפתחים, לצערנו, והעובדה שממשלת ארצות-הברית עדיין מקיימת התראה כנגד ביקורים בארץ, בהחלט עשויה עלולה להשפיע על היקף בני הנוער שיגיעו לארץ בחורף או בקיץ הקרוב.

סלי מרידור: אנחנו רואים סימנים ראשונים לזה לגבי החורף הקרוב, פחות אצל סטודנטים, יותר אצל תיכוניסטים, שההורים פשוט מחליטים עבורם.

סלי מרידור: ובניגוד לתוכניות ארוכות, שאנחנו מדברים על חבר'ה שכבר בארץ והשאלה היא אם להישאר או לעזוב, שם השאלה היא אם לבוא או לא לבוא.

סלי מרידור: החורף הקרוב זה החודשיים הקרובים, ואני כבר יכול להגיד שאני מניח שתהיה ירידה במספרים.

סלי מרידור: והקיץ הקרוב, ההחלטות לגביו מתקבלות בחודשים ינואר-פברואר-מארס על-ידי ההורים.

סלי מרידור: צריך להביא בחשבון שהמצב בארץ ועמדת ממשלת ארצות-הברית ישפיעו על החלטת ההורים לגבי הילדים שיבקרו בקיץ הקרוב לחוויה יהודית בארץ, שהיא בשביל חלק גדול מהם שאלה של כמעט להיות או לחדול מבחינה יהודית.

נעמי בלומנטל: האם בעקבות המצב הזה אתם עושים משהו, למשל לשלוח יותר שליחים, כדי להתמודד עם הבעיה?

סלי מרידור: בהחלט, אנחנו עושים.

סלי מרידור: ב-G.A. עשינו כינוס גדול של כל הגורמים שמביאים בני-נוער לארץ.

סלי מרידור: אנחנו כנראה נארגן משלחת של כל המארגנים שיבואו לארץ והם יראו בעיניהם שיש פה רקע חינוכי שחשוב להיות פה בארץ מבחינת המסר החינוכי לנוער יהודי ושהיתרון הוא לאין ערוך יותר גדול מאשר כל חשש שיכול להיות למישהו, והסיורים בטוחים ומאובטחים.

אבשלום וילן: אני מבין שלחודש הבא אין נפילה במספרים ל-BIRTH RIGHT, או שעוד לא יודעים.

סלי מרידור: אני תיכף אתייחס לזה.

סלי מרידור: יש דבר נוסף, שאני חושב שצריך לצאת מהממשלה ומהכנסת, וזאת הפעילות מול ממשלת ארצות-הברית, שצריך להביא למצב שבו הממשל האמריקאי שוקל מחדש את ההתראה שלו, משום שלדבר הזה יש השלכות על ההחלטות של ההורים, יש השלכות על מערכות הפיתוח וכדומה, ואני חושב שצריך לעשות כל מאמץ.

סלי מרידור: יש לזה השלכה על התוכניות האלה, והשלכה יותר רחבה בכלל בתחום התיירות, מול ממשלת ארצות-הברית כדי לנסות לגדר את האזהרה שלהם באופן שלפחות לא תפגע בקבוצות מאורגנות.

סלי מרידור: לשאלתך על BIRTH RIGHT.

סלי מרידור: אני מאד מקווה שלא תהיה בזה פגיעה.

סלי מרידור: אנחנו עוד לא יודעים את זה.

סלי מרידור: היתרון של הפעילות שלנו במסגרת B.R.

סלי מרידור: היא שזה הפתרון היחסי בהקשר הספציפי הזה – א.

סלי מרידור: שמדובר בסטודנטים ולא בתלמידי תיכון.

סלי מרידור: הם גם יותר מבוגרים, גם יותר עצמאים בהחלטה שלהם.

סלי מרידור: ב.

סלי מרידור: מדובר בטיולים או בסיורים חינם, וההורים לא משקיעים אגודה בסיור.

סלי מרידור: לכן היכולת של ההורים לגרום לנער לבטל את ההחלטה לבוא היא הרבה יותר קטנה מאשר במקרה של תלמיד תיכון שבאופן טבעי גר בבית, תלוי בהורים – בהחלטותיו וגם בצד המעשי של מימון הסיור.

סלי מרידור: אינני יודע אם תהיה השפעה או לא.

סלי מרידור: ניתן לצפות שההשפעה על גיל הסטודנטים, במיוחד בסיורים שהם חינם, תהיה פחותה מאשר ההשפעה על סיורים של תיכוניסטים, שהם סיורים שעולים בממוצע 4,000 – 5,000 דולר לכל משפחה.

סלי מרידור: הסיורים האלה הם גם סיורים של עשרה ימים, בעוד שהסיורים של החוויה הישראלית נעים בממוצע בין ארבעה עד ששה שבועות.

סלי מרידור: זה עולם אחר מבחינת סוג ההחלטה, מקבל ההחלטה וכדומה.

נעמי בלומנטל: אני בזמני יצאתי נחרצות נגד המעורבות הגדולה מבחינה תקציבית של מדינת ישראל בתוכנית BIRTJ RIGJT, אבל אני מתייחסת לעצם הענין.

נעמי בלומנטל: מה קורה היום, מהי מידת שיתוף הפעולה בתוכנית ואיפה הסוכנות נמצאת?

סלי מרידור: יש התחלה של שיתוף-פעולה ויש מקום לשיפורים.

סלי מרידור: אני רוצה לסכם את נושא הזהות היהודית, ואם אתם רוצים, המאבק על הצלת הדור הבא של היהודים.

סלי מרידור: אנחנו מקווים שהשנה, למרות כל הקשיים, נביא ארצה מכל רחבי העולם היהודי קרוב ל-18,000 בני-נוער יהודים וקרוב ל-15,000 מחנכים לתוכניות קצרות.

סלי מרידור: אין כמעט מדינה שלא נמצאת ברשימה הזאת.

סלי מרידור: 15,000 לתוכניות קצרות של החוויה הישראלית; סדר-גודל של 600 –700 לתוכניות ארוכות, ועוד קרוב ל-3,000 הכשרות של מחנכים בחינוך הפורמלי והלא-פורמלי שבאים לארץ כדי לקבל תהליכים של הכשרה חינוכית.

סלי מרידור: אנחנו ממשיכים בהוצאת מדריכים ומגבירים הוצאת מדריכים מחוץ-לארץ למחנות.

סלי מרידור: עכשיו יוצאים אנשים לברית-המועצות.

סלי מרידור: בקיץ האחרון היו כאלף יוצאי צבא ישראלים קרוב ל-300 מחנות בעולם היהודי.

סלי מרידור: מיטב הנוער שלנו נרתם למאמץ לחבר את העם היהודי ואת הנוער היהודי למדינת ישראל, ואני מקווה שאנחנו נדע לקחת דוגמה מהנוער שלנו במובנים מסוימים, וכפי שאמרתי, אני אגיד על זה משהו בסוף.

סלי מרידור: התחום השלישי של הפעילות הוא המעורבות והשותפות בישראל.

סלי מרידור: אינני רוצה להיכנס לפרטי פרטים.

סלי מרידור: זה מארג אדיר של פעילות.

סלי מרידור: רק אומר שעם האירועים האחרונים הקמנו עוד שותפות במסגרת שותפות 2000 בין הקהילות בדרום מזרח ארצות-הברית לבין האזור של קציר וואדי ער'ה.

סלי מרידור: אני שמח שההחלטה התקבלה ממש בימים שבהם ואדי ער'ה – נחל עירון היה חסום.

סלי מרידור: אנחנו מדברים על פעילות נרחבת בקו עימות בקיץ, במיוחד פעילות חינוכית לבני הנוער בקו עימות, ואנחנו עוסקים עכשיו בגיוס כספים לפרוייקטים ספציפיים בקו העימות.

סלי מרידור: אנחנו בסך-הכל מדברים על שלושים שותפויות שיש בין כמעט כל הקהילות היהודיות בעולם לאזורים הפריפריאליים בארץ, על 650 פרוייקטים במסגרת השותפויות האלה, עוד מאות פרוייקטים אחרים בתחום של חברה, זהות, אחדות.

סלי מרידור: זה מארג אדיר של לפעילות, ואשמח להזמין חברי ועדה לבוא לראות, להשתתף, להשיא עצה ולהשפיע.

סלי מרידור: כמו שאמרתי, ההסתכלות שלנו צריכה להיות הסתכלות קדימה, והאירועים הנוכחיים לא צריכים לגרום לנו להתחיל לנהוג בהסתכלות מטר לפני האוטו, אלא אנחנו צריכים להמשיך לנהוג כשאנחנו מסתכלים קדימה.

סלי מרידור: יש מולנו איומים, יש מולנו אתגרים, ואני רוצה להצביע על כמה נקודות שלדעתי הן נקודות מרכזיות בהסתכלות שלנו קדימה מבחינת האתגרים.

סופה לנדבר: אני מצטערת, אני צריכה לצאת.

סופה לנדבר: אבל אני מבקשת שתשיב על שאלתי.

סלי מרידור: תופעל ועדת חריגים ותוך יומיים תקבלי תשובה בענין הקשישים.

סלי מרידור: לפני שאת הולכת אני רוצה לומר שהסוכנות היהודית העמידה הלוואות קליטה לעולים חדשים, והעולים אמורים להחזיר את ההלוואות האלה.

סלי מרידור: אלה הלוואות שנתקבלו מבנקים.

סלי מרידור: לאותם עולים שחברי הכנסת והוועדה והארגונים פנו בקשר אליהם, אנחנו מעמידים בשנים אלה 90 מיליון דולר כדי לעזור לעולים שעונים על הקריטריונים, שעליהם הסכמנו יחד, להחזיר הלוואות, ויחד עם זה אנחנו מפעילים ועדת חריגים.

סלי מרידור: צריך לראות את התמונה הכוללת.

סלי מרידור: אנחנו עושים פה מאמץ אדיר כדי לעזור למי שבאמת לא יכול, ומי שיכול – חשוב שישלם, כי לפחות לנו אין מאיפה לשלם את זה.

סופה לנדבר: אני מצטרפת לדברים שלך ואני חושבת שכולנו, גם אני כיושבת-ראש התאחדות עולי ברית-המועצות לשעבר, אמרתי אז שאי-אפשר להטיל את זה על העם היהודי שעשה מגבית ועזר להיקלט בארץ.

סופה לנדבר: אבל עם זאת, אני רוצה לעודד את הסוכנות היהודית ולהגיד שהתאחדות יוצאי ברית-המועצות, לפי פנייה ממוסקבה, קלטנו בארץ צעירים בעזרת הסוכנות היהודית.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד שהשקעה בילדים היא השקעה נהדרת, כי מאותה קבוצה של 28 ילדים שהיתה פה בקיץ כבר הגיעו ונמצאים בארץ ארבעה מהם בפרוייקטים של הסוכנות, ואני חושבת שזה פשוט נהדר.

סלי מרידור: האיומים שמולנו ברורים.

סלי מרידור: אני רוצה לא לדבר על האתגרים באופן כללי, אני רוצה לדבר עליהם באופן קונקרטי.

סלי מרידור: בתחום העלייה אנחנו צריכים להיות עם עין פקוחה לגבי מה שעשוי להתפתח ברוסיה ובאוקראינה.

סלי מרידור: אינני רוצה להרחיב את הדיבור על זה, אבל אנחנו צריכים להיות ערניים לכל התפתחות אפשרית.

סלי מרידור: יהיו מספר התפתחויות והתערבויות, או מה שנראה כהתערבויות שצריכות להבטיח שאנחנו נישאר עם עיניים פקוחות.

סלי מרידור: יש אתגר עצום של עלייה משתי הערים הגדולות ברוסיה, שהן מוסקבה וסן-פטרבורג, משום שאחוז העלייה משתי הערים האלה הוא באופן בולט פחות מאשר אחוז העלייה מכל שאר רחבי ברית-המועצות.

סלי מרידור: ב-1999, לראשונה אחרי מספר שנים שיהודים מאותן ערים, במאסה יותר גדולה, הרגישו שאולי אין תקווה אפילו במוסקבה ובסן-פטרבורג, אבל זה לא המצב נכון להיום, ואני אומר, מבחינת סימון האתגרים זה בהחלט אתגר גדול מאד.

סלי מרידור: יש לנו האתגר של קליטת העולים מאתיופיה.

סלי מרידור: והאתגר הכי קשה והכי משמעותי בעיניי הוא העלייה מן המערב.

סלי מרידור: לפי הערכתי, עתידה של מדינת ישראל – אני לא בקלות משתמש במלים אלה – עתידה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, שיש בה רוב יהודי מוצק, בהתחשב בנתונים הדמוגרפיים הפנימיים של מדינת ישראל, תלוי בעלייה, וצריך להביא בחשבון שמאגר העולים בחבר מדינות העמים באופן טבעי מצטמצם והולך, והאתגר הגדול – לא של הדור הבא, של הדור הזה – הוא ליצור מצב שבו עלייה מן המערב עולה במספרים משמעותיים על המספרים הקיימים היום.

סלי מרידור: שאלתם קודם על ארגנטינה.

סלי מרידור: זאת בין השאר שאלה איפה נמצאת העלייה בסדר העדיפויות של מדינת ישראל, איפה נמצאת העלייה ואיפה נמצאת הקליטה.

סלי מרידור: אני חושב שרק אם העלייה תיתפס כממש אתגר קיומי לעתיד העם היהודי, ואני מעז לומר אפילו לעתיד מדינת ישראל, ותקבל את סדרי העדיפויות הראויים, אנחנו נצליח להתמודד עם האתגר הזה, כי הוא חיוני לקיום שלנו.

סלי מרידור: בנושא הזהות היהודית, גם פה אנחנו נמצאים במצב שבו אנחנו עלולים לאבד נתחים שלמים מהדור הבא של העם היהודי.

סלי מרידור: חלק מן הדברים, אני מעז לומר, הם תולדה של חיים בגולה, כי יש דברים שאי-אפשר או שקשה מאד להשפיע עליהם.

סלי מרידור: אבל יש דברים שאפשר להשפיע עליהם, ויש היום הזדמנויות אדירות.

סלי מרידור: אפשר להביא עוד בני-נוער לארץ, אם יהיו משאבים לזה.

סלי מרידור: אפשר היום להביא מחנכים יהודדיים מהעולם היהודי לארץ להכשרה, להבטיח שהדור הבא של הילדים שמתחנכים אצלם יחנכו אותם ברוח יהודית-ציונית, אם יעמדו לרשותנו המשאבים לכך.

סלי מרידור: אני אתן לכם סדר-גודל.

סלי מרידור: ההערכה היום בעולם היהודי, רק ברמה של מחנכים בכירים היא שצריך להכשיר כ-400 מחנכים בכירים לשנה.

סלי מרידור: אין מקום בעולם היהודי, חוץ מבישראל, שבו יש הכוחות והאפשרות, ולנו גם האינטרס הלאומי-ציוני, להכשיר מחנכים בכירים.

סלי מרידור: בסך-הכל הסוכנות היהודית וקרן מנדל מטפלים ב-40 – 50 מחנכים בכירים לשנה, שזה 10% - 15% מהצורך.

סלי מרידור: זה לא שהם לא רוצים לבוא, זה לא שאומרים בבל וירושלים, אנחנו רוצים לחנך את עצמנו רק בניו-יורק.

סלי מרידור: יש הכרה גוברת והולכת שהעוצמה הרוחנית שהתרכזה ומתרכזת בישראל היא התשובה גם לצרכים של הקיום שלהם שם.

סלי מרידור: אנחנו פשוט צריכים להרים את הכפפה.

סלי מרידור: ואי-אפשר יותר, אני אומר את זה לגבי העלייה מן המערב וגם לגבי חינוך יהודי-ציוני – אי-אפשר יותר את האתגר הלאומי הזה לשים רק על הכתפיים של התורמים היהודים.

סלי מרידור: זה קצת מתחבר לשאלה שנשאלה פה לגבי המגביות.

סלי מרידור: מדינת ישראל חייבת להתחיל להיות שותפה של הסוכנות היהודית במאמץ הלאומי הזה.

סלי מרידור: זה לא יכול להיות שהעלייה והחינוך הציוני של היהודי בפילדלפיה יהיה תלוי רק בנכונות לתרומה של היהודי הנדיב מניו-יורק.

סלי מרידור: זה פשוט בלתי מתקבל על הדעת בעיניי, לא מבחינה אידיאולוגית וודאי לא מבחינה מעשית, כי אנחנו רואים עד כמה הצורך ענק, ההזדמנות גדולה והמשאבים לא מספיקים.

סלי מרידור: יכולתי להרחיב עוד בנושא הבנייה של העם האחד סביב מדינת ישראל, כי גם פה אנחנו נמצאים בפני סכנה אדירה, שלכאורה היום קל לא לראות אותה.

סלי מרידור: כי כשפה אנשים נהרגים, אז כמו שחלק מהישראלים ששכחו קצת את חשיבות הערכים היהודיים הבסיסיים, אז גם חלק מהאנשים בגולה ששומעים את הפוליטיקאים הישראלים הצעקניים, שהם מיעוט, אז היום כולם שותקים ולכולם ברור שצריך אחדות ושישראל במרכז.

סלי מרידור: אבל אסור לנו לשכוח שיש לנו סכנה אמיתית ארוכת-טווח של התרחקות של העם היהודי מישראל, ואנחנו מוכרחים להגיע למאסה קריטית של חיבורים ושל קשרים ושל לימוד אחד על השני ויידע אחד על השני.

סלי מרידור: כי אם לא נגיע למאסה הקריטית הזאת, נצטרך חס-וחלילה לבנות על קטסטרופות, כי כשבישראל יש דראמות אז הלב היהודי מתעורר.

סלי מרידור: גם פה זה לא יקרה לבד.

סלי מרידור: זה יקרה רק במודעות ובהשקעה ובהכוונה של מערכת החינוך לפעול כך שבתי-ספר פה מחוברים עם בתי-ספר שם, שמחנכים פה מחוברים עם מחנכים שם, וכו'.

סלי מרידור: לסיכום, הסוכנות היהודית היא השותפות הגלובאלית של העם היהודי עם מדינת ישראל ומעורבות בה כל קהילות ישראל, מעורבים בה קרוב למיליון בתי-אב שכל שנה, דרך תרומה, מתחברים למדינת ישראל ומתחברים לעם היהודי.

סלי מרידור: לכן, השאלה שלך כמה כסף היא שאלה חשובה, היא לא השאלה העיקרית.

סלי מרידור: אותי הרבה יותר מטריד כמה תורמים מאשר כמה כסף הם תורמים.

סלי מרידור: ככל שיש ירידה או עלייה במספר התורמים, זה צריך להיות בעינינו, לדעתי, האינדיקטור העיקרי למה שקורה.

סלי מרידור: יש חשיבות גדולה מאד מבחינת מדינת ישראל גם לכסף שנשאר שם, לא רק בכסף שמגיע הנה, כי לפי דעתי העוצמה של העם היהודי, קודם-כל כרזרבואר לעלייה וגם כרזרבואר יהודי כללי לצרכים שונים, הוא אינטרס חיוני של מדינת ישראל.

סלי מרידור: עם זאת, אני רוצה לחזור בצורה חדה על מה שאמרתי קודם.

סלי מרידור: אנחנו משקיעים רק מכספי העם היהודי סדר-גודל של 400 מיליון דולר בשנה, שזה 1.6 מיליארד שקל בשנה, כל שנה.

סלי מרידור: אין לנו קרן.

סלי מרידור: אם אתם רוצים במונחים כספיים, צריכה להיות קרן של בערך ששה מיליארד דולר כדי להניב פירות של 400 מיליון דולר בשנה.

סלי מרידור: הקרן הזאת של ששה מיליארד דולר זה הרצון הטוב של העם היהודי.

סלי מרידור: היא לא קיימת בשום בנק.

סלי מרידור: כל שנה אנשים מכוונים מחדש את הרצון שלהם לתרומה שלהם, את הערכים שלהם לחיבור שלהם.

סלי מרידור: זה המיעוט של הכסף שנאסף.

סלי מרידור: סך-הכל המגבית בארצות-הברית היא סדר-גודל של 800 מיליון דולר, לא כולל קרנות שהם מקימים שם בהיקפים אדירים.

סלי מרידור: ההערכה היא שהקרנות שנבנו בארצות-הברית מגיעות היום בסך-הכל, קרנות משפחתיות ואחרות, אבל שהן מכוונות לעניינים יהודיים, לסדר-גודל של ששה – שבעה מיליארד דולר, והמגבית השנתית היא כ-800 מיליון דולר, ומזה מגיע לסוכנות היהודית כ-200 מיליון דולר.

אבשלום וילן: הון צבור או פירות?

סלי מרידור: הון צבור.

אבשלום וילן: כלומר פירות זה בערך 400 מיליון דולר.

וילמה מאור: מה הכוונה?

אבשלום וילן: הכוונה היא שהוקמו קרנות פרטיות למטרות יהודיות בהון צבור של ששה מיליארד דולר, והן נותנות פירות שנתיים בסדר-גודל של 400 – 500 מיליון דולר שמגיע כל שנה.

אבשלום וילן: מתוך 800 מיליון דולר שהמגבית אוספת כל שנה, לסוכנות היהודית בישראל מגיעים 200 מיליון דולר – 25%.

סלי מרידור: 800 מיליון דולר זה ברוטו.

סלי מרידור: יש הוצאות, זה לא רק כסף נטו לחלוקה.

סלי מרידור: לא כל הכסף נשאר בארצות-הברית.

סלי מרידור: הג'וינט פועל בתחומים אחרים, בעיקר בברית-המועצות לשעבר וגם בארצות שונות בעולם.

סלי מרידור: אני מניח שמתוך הסכום נטו עוזב את ארצות-הברית סדר-גודל של 40% ומתוכו בין 25% ל-30% מגיע לסוכנות היהודית.

סלי מרידור: אבל אם אתם שואלים אותי, הכיוון הנכון - - -

שמואל הלפרט: אבל מה סך-הכל המגבית של הסוכנות היהודית, לא רק בארצות-הברית?

סלי מרידור: לסוכנות היהודית יש, בגדול, ארבעה מקורות כספיים שמגיעים ל-400 מיליון דולר.

סלי מרידור: סדר-גודל של 200 מיליון דולר מן המגבית היהודית האמריקאית, מה שנקרא UJA, שנובע מתוך מגבית כוללת של כ-800 מיליון דולר ברוטו, שממנה מחולקים 650 מיליון דולר נטו, שמזה מגיע כ-200 מיליון דולר לסוכנות היהודית.

סלי מרידור: קרן היסוד עושה עבור הסוכנות היהודית מגבית בכל שאר העולם.

סלי מרידור: זה מניב סדר-גודל של עוד בין 70 ל-80 מיליון דולר ביתרת העולם היהודי.

סלי מרידור: ממשלת ארצות-הברית – ולא שזה בלתי קשור למגבית האמריקאית, כי אני מניח שממשלת ארצות-הברית לא היתה נותנת כסף לסוכנות היהודית אם יהודי ארצות-הברית לא היו נותנים כסף לסוכנות היהודית – 60 מיליון דולר בשנה.

סלי מרידור: מעבר לזה יש לנו מקורות עצמיים שאנחנו מגייסים, או מקורות שנובעים מתוך שכר-דירה והכנסות עצמיות.

סלי מרידור: סך-הכל מגיעים ל-400 מיליון דולר בשנה.

סלי מרידור: מתוך הסכום הזה, מה שאנחנו משקיעים בחינוך יהודי-ציוני ובעלייה מן המערב הוא משהו כמו 60 מיליון דולר.

סלי מרידור: זה פחות מדי משמעותית, ואני חושב שהגיע הזמן שכמו שממשלת ארצות-הברית נותנת 60 מיליון דולר לסוכנות היהודית כדי להעצים פעולות שנראות בעיניה חשובות, במיוחד עלייה וקליטת מצוקה, שממשלת ישראל, מדינת ישראל תצטרף לסוכנות היהודית ותתן מצ'ינג על אותן פעולות שעוסקות בעלייה מן המערב וחינוך יהודי-ציוני, כי זה בנפשנו.

סלי מרידור: לא יכול להיות, לא מבחינה אידיאולוגית ולא מבחינה מעשית שהחזית הזאת תהיה מופקרת ומדינת ישראל והעוצמה היהודית האדירה שהתרכזה בישראל תישאר אדישה לסוגיות המרכזיות שעומדות על סדר-היום של העם היהודי.

סלי מרידור: תודה רבה.

נעמי בלומנטל: אנחנו מאד מודים לך.

נעמי בלומנטל: זו היתה סקירה מאד מקיפה וממצה איפה אנחנו עומדים מבחינתכם, מדינת ישראל, המרכזיות של מדינת ישראל או אי המרכזיות, או מרכזיות לא מספקת, בהרבה מאד תחומים.

נעמי בלומנטל: לפעמים אנחנו שואלים את עצמנו איך בסכום יחסית לא גבוה אתם מכסים כל-כך הרבה פעילות.

נעמי בלומנטל: בהזדמנות זו אני רוצה גם להודות לעובדי הסוכנות היהודית וגם לנבחרים, שמייצגים בישיבות הוועדה את הסוכנות היהודית.

נעמי בלומנטל: אנחנו מקיימים בין שלוש לחמש ישיבות בשבוע על נושאים שבדרך-כלל קשורים לעלייה, קליטה, יהדות התפוצות, ובכל הישיבות אתם נמצאים ואני חושבת שאתם עושים עבודה מצוינת.

נעמי בלומנטל: אם אנחנו חושבים על כל מה שנעשה בהיקף של כ-400 מיליון דולר, נראה כאילו נעשה הרבה יותר, ומגיעות לכם הרבה מחמאות על כך.

נעמי בלומנטל: בנוסף לכך הייתי רוצה לשמוע, למשל, יש היום נדידה משמעותית של כספים שנאספים בארצות-הברית למען חינוך יהודי, למען ארץ-ישראל, ורק אחוז מסוים עובר דרך המגביות, הרבה מאד מגיע דרך הקרנות.

נעמי בלומנטל: האם בקרנות מסוימות יש שיתוף-פעולה עם הסוכנות היהודית, עם הנסיון שיש לכם, לגבי רשויות מקומיות מסוימות, שזה לא עובר דרככם?

נעמי בלומנטל: האם יש שיתוף-פעולה?

נעמי בלומנטל: האם יש רק תחרות?

נעמי בלומנטל: איך זה מתקיים?

נעמי בלומנטל: זו שאלה אחת מני רבות שיש לי, אבל אולי מישהו מחברי הכנסת רוצה להוסיף שאלה.

יצחק גאגולה: בתקופה האחרונה אנחנו רואים התגברות של אנטישמיות בחוץ-לארץ בעקבות האירועים בארץ.

יצחק גאגולה: האם אתם רואים התעוררות מסוימת בברית-המועצות ובאירופה?

שמואל הלפרט: מר מרידור, לא קיבלתי תשובה מספקת לשאלתי כמה משקיעה הסוכנות היהודית בתחום החינוך היהודי בברית-המועצות לשעבר וכמה מוסדות חינוך יש, איזה אחוז מבני-הנוער מתחנך במוסדות חינוך יהודיים.

שמואל הלפרט: לאור הפרסומים שהתפרסמו גם בשם שרים במדינת ישראל, ש-60% מהעולים למדינת ישראל הם לא-יהודים, האם הדבר הזה נכון והאם יש לך נתונים על כך?

שמואל הלפרט: האם אנחנו צריכים להשקיע מאמצים ולהעלות לא-יהודים לארץ?

שמואל הלפרט: עוד אמרת שאנחנו עלולים לאבד גם כאן במדינת ישראל את הזהות היהודית.

שמואל הלפרט: למה אתה מתכוון?

שמואל הלפרט: מה המשמעות ש"אנחנו מאבדים במדינת ישראל את הזהות היהודית"?

שמואל הלפרט: מדוע?

שמואל הלפרט: מה הסיבות?

שמואל הלפרט: איפה נכשלנו ומה אנחנו צריכים לעשות כדי לא לאבד את הזהות היהודית?

נעמי בלומנטל: אני רוצה לחדד את שאלתו של חבר-הכנסת הלפרט.

נעמי בלומנטל: אנחנו קיבלנו נתונים, והם גם התפרסמו, שבערך 60% לא-יהודים מגיעים לארץ.

נעמי בלומנטל: נכון שזה נעשה במסגרת חוק השבות ואנחנו ערים לזה ואני חושבת שאין על כך הערות.

נעמי בלומנטל: היתה בקורת, גם בוועדה, שנציגי הסוכנות עושים מאמץ כדי לשמור על מספר משמעותי של עולים שאמורים להגיע מחבר העולים, עושים "ריצ'ינג אאוט" כאילו לצורך ומגיעים להרבה מאד לא-יהודים.

נעמי בלומנטל: זאת אומרת, כאילו מעודדים אפילו את האנשים שמגיעים, כשאומרים להם: אולי יש לך במקרה סבא יהודי?

נעמי בלומנטל: שאלה שנייה.

נעמי בלומנטל: האם אתה אומר שבשל מחסור במרכזי קליטה בארץ מעוכבת בימים אלה עלייתם של אנשים שיש בידיהם האישורים המתאימים לעלייה?

נעמי בלומנטל: אמרת שאתם מסייעים בהגנה יהודים ועל קהילות יהודיות לנוכח גלי האנטישמיות.

נעמי בלומנטל: מה מידת המעורבות של הסוכנות היהודית בהקשר הזה?

נעמי בלומנטל: אנחנו ניסינו מאד, בוועדה, לעודד ולהביא אתכם לעשות פעילות יותר נמרצת בקרב יהדות דרום-אפריקה, לאור העובדה שמאות ואלפי יהודים עוזבים כל הזמן והם לא מגיעים לארץ.

נעמי בלומנטל: זה מאד כואב לכולנו, לאחר שכבר החלטת להגר, למה אינך מגיע לכאן.

נעמי בלומנטל: אני יודעת שלמרות המאמצים שנעשו, הם המשיכו לנסוע לאוסטרליה, ניו-זילנד וכו'.

נעמי בלומנטל: אנחנו רוצים להפיק מזה לקח לגבי יהודי ארגנטינה, שאנחנו רוצים להגביר את המאמצים ולהעלות אותם.

נעמי בלומנטל: אני שותפה לעמדה שלך וגם קראתי מעל במה הכנסת, אבל אנחנו לא מצליחים להביא עולים מארצות-הברית.

נעמי בלומנטל: יש מעין התבטלות עצמית שלנו כשזה מגיע ליהודי ארצות-הברית.

נעמי בלומנטל: יש לנו בטחון עצמי רב, והייתי אומרת אפילו אפוטרופסות מסוימת כשאנחנו מדברים על עלייה מברית-המועצות, מאתיופיה, וכשאנחנו מגיעים לארצות-הברית אנחנו אומרים: אנחנו יודעים שכל-כך טוב לכם, למה שנקרא לכם?

נעמי בלומנטל: בהקשר הזה הייתי רוצה לשאול, האם לאור מה שנעשה עם ארצות-הברית, וספציפית על ארצות-הברית, האם מופקים לקחים, או יש תוכניות ספציפיות שלכם להביא יותר יהודים, או אפילו לומר להם: תבואו למדינת ישראל ותאמרו, לאור הנסיון שלכם, מה לדעתכם ניתן לעשות בארצות-הברית כדי להגביר את העלייה משם?

יורי שטרן: ייתכן שמישהו העלה כבר את הנושא שאני רוצה להעלות, אבל לפני-כן אני חייב לומר שבני נמצא בשליחות של הסוכנות היהודית בחברוס והוא מאד מעריך את מה שהסוכנות עושה שם בקרב הנוער היהודי המקומי.

יורי שטרן: השאלה היא – הלוואות הסוכנות לעולים.

יורי שטרן: אנחנו זימנו בוועדה זו דיון וגם פניתי אליך ולגזבר הסוכנות לפני מספר חודשים, דיברתי לפני חבר הנאמנים לפני שנה.

יורי שטרן: אני חושב שחייבים למצוא לזה פתרון, ולא רק באמצעות ועדת חריגים, כי אנחנו מדברים על פטור גורף לאותן שכבות שלא נכללו מלכתחילה, למרות שהן בוודאי שכבות מאד חלשות מבחינה חברתית – נכי מלחמת העולם השנייה שאינם נמנים על מקבלי הבטחת הכנסה בגלל קיצבת הנכות שלהם, ואמהות חד-הוריות.

יורי שטרן: ברור שלסוכנות היהודית אין כסף וההלוואות האלה נלקחו מכספי הבנקים.

יורי שטרן: היו לנו שיחות בנושא זה עם שרת הקליטה.

יורי שטרן: אני חושב שאם הסוכנות תיזום מהלך ותגיד שהיא סופגת חלק מהחובות והיא מבקשת מהמדינה לשאת בחלק השני של מחיקת החוב, אפשר יהיה להתקדם עם זה, אבל אי-אפשר להשאיר מצב שאנשים במצב מהגרועים בכלל בתחום הכלכלי והחברתי ממשיכים להחזיר הלוואה סוכנותית.

אבשלום וילן: אני רוצה להעיר כמה הערות קצרות.

אבשלום וילן: קודם-כל אני חושב שהסוכנות היהודית הוא הגוף שבין חשיבות העשייה ודברים שעושים ליחסי ציבור שלו לבין הדימוי הציבורי שלו, היחס הוא הפוך לחלוטין.

אבשלום וילן: אני לא מכיר עוד הרבה דוגמאות של גוף שעושה מבחינת הפעילות כל-כך הרבה, הייתי אומר אפילו עבודת קודש בכל הנושא של קליטת עלייה, ומצד שני הדימוי הציבורי שלו, לאורך שנים, לא מהיום, הוא כל-כך בעייתי.

אבשלום וילן: אני חושב שהתביעה שהעלה פה סלי כלפי הממשלה, ואני חושב שבענין זה צריכה לצאת גם החלטת ועדה, כי לא יכול להיות שכל הנושא של החינוך היהודי והקשר לעם היהודי יהיה במתכונת הזאת מבלי שהמדינה תהיה מעורבת.

אבשלום וילן: סלי העלה פה רעיון של קרן ואני חושב שהרעיון הזה הוא נכון וצודק, והוועדה צריכה לדרוש לממש אותו, לא משנה איזו ממשלה תהיה.

אבשלום וילן: הלחצים הם בעיקר מאגף התקציבים.

אבשלום וילן: זו החלטה אסטרטגית שבדרך-כלל ממשלות בורחות ממנה, כי נוח להן המצב הקיים.

אבשלום וילן: לכן גם מבחינת המערב.

אבשלום וילן: אני לא חושב שהבעיה שלנו במערב היא ההתבטלות העצמית.

אבשלום וילן: הבעיה במערב היא לא מדינת ישראל.

אבשלום וילן: מי שמכיר את המספרים, עשרים – שלושים שנה מספר היהודים ביבשת צפון-אמריקה יירדו משמעותית, והתשובה היחידה היא שיש לנו אחריות משותפת לגורל העם היהודי דרך האלמנטים הישראלים, שמה לעשות, זה הפקטור החזק ביותר המגביר בהם את הזהות היהודית.

אבשלום וילן: לכן, מי שרוצה לשמור על איזה שהוא קשר, אין פה התבטלות עצמית.

אבשלום וילן: יש פה בעיה קיומית וצריך לראות איך מתמודדים אתה בגדול.

אבשלום וילן: משקיעים המון אנרגיות, אבל הבעיה היא שהתפוקות ביחס לאנרגיות הן יחסית נמוכות.

חיים כץ: אני לא הכרתי ולא ידעתי מה זה הסוכנות עד שיצאתי בשליחות מטעם הסוכנות וראיתי את הפעילות ואת המסירות ואת הלב והנשמה שהשגרירים שלך נותנים שם.

חיים כץ: רצוי שגם חברי אבשלום וילן ייסע ויבין שהתפוקה הזאת היא לא באלקטרוניקה.

חיים כץ: האנשים שם עושים עבודת קודש, אחד לאחד, אבל לקחת בן-אדם ולהגיד לו: אתה עוזב הכל והולך ללא נודע, את זה אי-אפשר למדוד בתפוקות.

חיים כץ: אני לא חבר בוועדה זו, אבל באתי כדי שתאמר לאנשים שלך "יישר כוח".

חיים כץ: הייתי שם וראיתי איך הם עובדים.

חיים כץ: הם נותנים את הלב ואת הנשמה והם עושים עבודת קודש.

חיים כץ: על כך מגיעה להם תודה.

דוד אזולאי: אני רוצה להוסיף על דברי חברי חבר-הכנסת חיים כץ.

דוד אזולאי: אני סיירתי באוזבקיסטאן, ביישובים נידחים מאד.

דוד אזולאי: אני חייב לומר שאני לא חסיד גדול של הסוכנות, ואף פעם לא הייתי, אבל כשראיתי את שליחי הסוכנות שעושים עבודת קודש.

דוד אזולאי: ..

דוד אזולאי: נפגשנו עם תלמידים בבתי-ספר ועם הקהילות שם.

דוד אזולאי: היו קטעים מרגשים מאד, עד כדי דמעות, לראות אנשים שנמצאים בנכר, מנותקים מכל קשר ליהדות ובכל-זאת מנסים להחדיר מעט יהדות, וזה בעצם הקשר היחיד שלהם למדינת ישראל.

דוד אזולאי: עם זאת, יש לי תחושה שכל העול הזה נופל על כתפי הסוכנות וההרגשה היא שמדינת ישראל, משרד החינוך, לא נותנים יותר תקנים כדי להרחיב את מעגל הפעילות החינוכית בתוך אותם מוסדות חינוך.

דוד אזולאי: אני חושב שאי-אפשר לשחרר את משרד החינוך מהחובה הזאת.

דוד אזולאי: אינני יודע אם זה בעייתי לשלב את משרד החינוך בסוכנות, או לא, אבל חייבים למצוא את הדרך לשלב גם את משרד החינוך בפעילות החינוכית של הסוכנות היהודית.

דוד אזולאי: באחד המקומות שבהם ביקרנו היתה גם יוזמה פרטית ברוכה של ארגון של לב לבייב, שעושים עבודה יוצאת מן הכלל.

דוד אזולאי: היוזמה מתפרסת על שטחים גדולים מאד.

דוד אזולאי: מבדיקה שעשיתי התברר לי שהם מקבלים מעט מאד סיוע מהסוכנות והכל נעשה מכספי תרומות.

נעמי בלומנטל: הסוכנות היהודית מחכה שהם יתרמו לה.

דוד אזולאי: אני חושב שהם תורמים מעל ומעבר לפעילות שנעשית שם.

דוד אזולאי: דבר נוסף שאני מבקש להתייחס אליו הוא הסוכנות היהודית באתיופיה.

דוד אזולאי: היום יש עדיין שניים או שלושה מחנות של אנשים שטוענים שהם יהודים ורוצים לעלות לארץ.

דוד אזולאי: הם נמצאים שם בתנאים תת-אנושיים.

דוד אזולאי: לצערי הרב, לא ראיתי שם מעורבות של הסוכנות.

דוד אזולאי: אנשים יושבים שם על המזוודות ורוצים לעלות, והדבר הזה לא מתאפשר להם.

דוד אזולאי: אני בטוח שיש סיבות מוצדקות, לפחות לחלק מאותם אנשים שלא יכולים לארץ, בענין יהדותם, אבל המצב הגרוע ביותר הוא שיש ספק.

דוד אזולאי: אנשים שם לא יודעים אם יש סיכוי שהם יעלו, או לא.

דוד אזולאי: פעם אחת ולתמיד צריך לפתור את הבעיה ולומר: אלה יהודים לפי הרישומים שלהם, ובזה נסיים אחת ולתמיד את ספור המחנות באתיופיה, כי זה לא מוסיף כבוד למדינת ישראל.

נעמי בלומנטל: חבר-הכנסת אזולאי, אתה כיושב-ראש מכובד של ועדת הפנים, אני חושבת שבכוחות משותפים משרד הפנים הגביר מאד את מערך הנציגים שלו באתיופיה והם אלה שלמעשה אמונים להחליט למי יש הזכות לעלות לארץ בתוקף חוק השבות.

נעמי בלומנטל: בישיבה האחרונה של הוועדה נמסר לנו שיש היום כ-1,200 אנשים זכאי חוק השבות שקיבלו את האישורים והם מחכים לעלייה.

דוד אזולאי: נושא אחרון שאני רוצה להתייחס אליו, ואני מראש מתנצל שלא אוכל להישאר פה עד תום הדיון כדי לשמוע את התשובות, כי יש לי ישיבת ועדה ויצאתי באמצע.

דוד אזולאי: אני אקבל אחר-כך את הפרוטוקול ואתייחס לדברים.

דוד אזולאי: הגיע לידי פרסום רשמי של הסוכנות שמעודד לא-יהודים לעלות לארץ.

נעמי בלומנטל: זה כבר עלה בישיבה.

דוד אזולאי: אני חושב שזה לא תפקידה של הסוכנות.

דוד אזולאי: אנחנו זקוקים ליהודים שיעלו לארץ ולא ללא-יהודים.

צבי קן-תור: אני מבקש לתקן כמה מושגים.

צבי קן-תור: יש פה או הלכאה עצמית או חוסר ידיעה של האנשים.

צבי קן-תור: הרי מדינת ישראל משקיעה המון בחינוך היהודי בברית-המועצות לשעבר.

צבי קן-תור: כל בתי הספר באוזבקיסטן שביקרת בהם, ונקוו דמעות בעיניך למראם, מופעלים על-ידי נציגים ממדינת ישראל, בכספי מדינת ישראל, כולל שיתוף-פעולה הדוק עם הרשת של לב לבייב.

צבי קן-תור: כדאי לדעת את העובדות.

צבי קן-תור: כדאי לדעת ש-93 מורים נמצאים בשטח בכספי מדינת ישראל ומופעלים על-ידי מדינת ישראל.

צבי קן-תור: הם עושים עבודה נפלאה.

צבי קן-תור: סלי דיבר על עתודת מורים.

צבי קן-תור: כולל מוסדות להכשרת מורים.

צבי קן-תור: העבודה נעשית על-ידי הסוכנות ועל-ידי מדינת ישראל.

יצחק גאגולה: אני שואל, והשאלה עולה לא פעם בוועדה זו, על הכפילות שקיימת – לשכת הקשר והסוכנות היהודית – כי אלה אותן פעילויות.

צבי קן-תור: אין כפילויות, יש חפיפה, יש תיאום בשטח.

יצחק גאגולה: אולי יש דברים נסתרים שאנחנו לא יודעים עליהם.

צבי קן-תור: אנחנו מתעסקים עם כל החינוך הפורמלי בשטח, וחינוך פורמלי זה מכתה א' ועד י"ב.

צבי קן-תור: הסוכנות מתעסקת עם חינוך א-פורמלי.

צבי קן-תור: נכון, יש גם מה שנקרא מרכזים ישראליים בשטח שאנחנו מפעילים גם כן.

צבי קן-תור: כל אדם שעולה לישראל עולה לאחר בדיקה של אנשינו.

צבי קן-תור: בזמני עניתי לחבר-הכנסת הלפרט שקבל על כך שקרוב ל-60% אינם יהודים טהורים.

שמואל הלפרט: זה כבר ברור היום.

צבי קן-תור: רבותיי, הכדור הוא בידיכם, לא בידי הרשות המבצעת.

צבי קן-תור: תקבעו חוקים שימנעו מיהודים טהורים לעלות לארץ, אנחנו נבצע את זה.

נעמי בלומנטל: כפי שקיבלנו סקירה על הפעילות של הסוכנות היהודית, אנחנו נזמן ישיבה ובה נקבל דיווח על לשכת הקשר.

נעמי בלומנטל: אבל בישיבה היום עלה לא רק עניינם של זכאי חוק השבות, ואתם עוסקים בזה, אלא הופנתה שאלה ספציפית לסלי מרידור, האם הסוכנות היהודית עושה פעילות של "אובר ריצ'ינג אאוט" כדי להגיע ללא-יהודים ולעודד אותם לעלות, כדי לשמור על מספרים גבוהים.

צבי קן-תור: תרשו לי להיות סניגורה של הסוכנות.

צבי קן-תור: בתפיסת עולם הם לא עושים את זה.

צבי קן-תור: זו היתה יוזמה מקומית של שליח כזה או אחר.

צבי קן-תור: זאת לא מדיניות הסוכנות, לפחות כמו שאנחנו רואים את זה על פני כל ברית-המועצות, ותמיד יהיה התפוח הרקוב בחבורה, שכשעולים על זה מפסיקים את זה.

צבי קן-תור: לא מעודדים עלייה של גויים לארץ, אבל לעומת זה אנחנו לא יכולים למנוע ממי שזכאי על-פי חוק השבות להגיע לישראל.

יצחק גאגולה: אני רוצה להודות לסוכנות היהודית על כל הפעילות המבורכת שהם עושים.

יצחק גאגולה: אני אישית ראיתי ואני גם עוקב מקרוב, בהזדמנויות רבות, אחרי הפעילות הענפה של הסוכנות.

יצחק גאגולה: זה התחיל ממשלחת של חברי-כנסת שיצאה לגרוזיה ולמוסקבה, ובנסיעה נוספת שבה ראינו דברים בדרך אחרת.

יצחק גאגולה: אין ספק שהם עושים פעולה מבורכת והם ראויים להרבה הערכה ושבחים.

יצחק גאגולה: בכל דבר טוב יש כמובן גם צדדים שצריכים תיקון, ואני אומר את זה בארבע עיניים ולא צריך להגיד את זה כל פעם בישיבות.

יצחק גאגולה: אחד הדברים שגיליתי בגרוזיה וגם במוסקבה, ולצערי הרב נאלצתי גם לפרסם את זה, שיש מגמה ברורה של איפה ואיפה בעידוד עלייתם של צעירים דווקא ולא מבוגרים.

יצחק גאגולה: כמה אנשים מרכזיים במקומות השונים אמרו לי את זה ביוזמתם, ולדעתי זה דבר חמור מאד.

יצחק גאגולה: אני מקווה ומתפלל שזה לא כמו שראיתי וכמו שאמרו לי.

יצחק גאגולה: בסך-הכל השליחים עושים את עבודתם עם הרבה מסירות נפש ועם הרבה הקרבה.

יצחק גאגולה: מר מרידור העלה את ענין השותפות של מדינת ישראל בפעילויות האלה.

יצחק גאגולה: לדעתי זה דבר חמור שהמדינה עדיין לא העבירה את נושא העלייה והקליטה לראש סדר העדיפויות שלה.

יצחק גאגולה: אל לה להשאיר את הנושא הזה לגורמים כמו הסוכנות היהודית, אלא היא עצמה צריכה להיות המוביל, כשהיא מצרפת אליה את הסוכנות היהודית.

אליעזר כהן: אני לא חבר בוועדה זו, אבל באתי לכאן במיוחד כדי להגיד שכשאני נכנסתי לפוליטיקה בארץ, המורה שלי היה שמואל תמיר זכרונו לברכה.

אליעזר כהן: שמואל ואני ישבנו ולא פעם דיברנו גם על הסוכנות, דיברנו על המוסדות שבדרך, על העם היהודי והסוכנות, האם הסוכנות עדיין דרושה – כן או לא.

אליעזר כהן: בהרגשה זו, בפעם הראשונה כשנבחרתי לכנסת והגעתי במסע לרוסיה, ולא רק ששיניתי את דעתי.

אליעזר כהן: אני רוצה לקבוע ששיניתי לחלוטין שלוש תפיסות שלי, מהקצה אל הקצה.

אליעזר כהן: לא רק שיניתי אותן במשהו אלא הפכתי את הגישה ואת התפיסה שלי.

אליעזר כהן: הצורך בסוכנות הוא מוחלט, מפני שמדינת ישראל לא רק שאיננה מטפלת בעדיפות בעלייה.

אליעזר כהן: אינני יודע מה משרד הקליטה עושה היום, מה בסדר העדיפויות שלו.

אליעזר כהן: הטיפול שאני ראיתי שהסוכנות עושה באיסוף אנשים בתור ליד השגרירות, לקבלת האנשים והבאתם לארץ; הביקור במחנה הנוער, לראות מאות בני-נוער יהודיים יושבים במחנה ליד מוסקבה ושרים שירים, כולל דתיים, זה ריגש אותי מאד-מאד.

אליעזר כהן: זו ציונות 2000.

אליעזר כהן: נקודה.

אליעזר כהן: הממשלה לא עושה את זה.

אליעזר כהן: עד שממשלת ישראל לא תחליט שהיא מטפלת בעדיפות בנושא עלייה, והיא תתעסק בזה ברצינות, והרצינות תתחיל ותסתיים בזה שממשלת ישראל תחליט שהיא ממשלתו של העם היהודי, אני חושב – זו תפיסתי, בינתיים זה בכלל לא כך – שממשלת ישראל היא ממשלתו של העם היהודי באשר הוא נמצא.

אליעזר כהן: בינתיים זה לא כך, את הפער הזה סוגרת הסוכנות.

אליעזר כהן: זאת היתה המסקנה הראשונה שלי בסיום הביקור.

אליעזר כהן: המסקנה השנייה שלי היתה, שאלה שעוסקים בנושא – אפרופו סניגוריה על הסוכנות – אני רוצה להגיד לך שהסוכנות לקחה אותנו לבקר ב"נתיב" ואני קצת התפלאתי, אבל כשראיתי אחר-כך את ה'תן וקח' וראיתי שכולכם עסוקים בהבאת יהודים, ומקפידים להביא יהודים לארץ לפי חוק השבות, זה שם לי את הנושא השלישי של דת ומדינה על הפרק, אם כן או לא להביא פלאשמורה.

אליעזר כהן: הייתי טייס ב"מבצע משה" והבאתי 450 יהודים מאדיס-אבבה.

אליעזר כהן: איזה נוער, איזו יהדות, איזה אנשים.

אליעזר כהן: התרגשנו בטיסה, אנחנו אוספים את העם היהודי לארצו.

אליעזר כהן: הסוכנות היא בלעדית היום בטיפול בקשר בין מדינת ישראל לבין העם היהודי.

אליעזר כהן: הסוכנות מטפלת בעם היהודי ודואגת לעם היהודי לפי חוק השבות, ואם פה ושם יש החלקה, זה לא עקרון, זה מתחלק.

אליעזר כהן: תבורכו, כי אני חושב שהפעילות שלכם חשובה ביותר.

אליעזר כהן: תודה רבה.

30095: כולנו מעריכים מה שהסוכנות עושה ברוסיה וגם בארצות אחרות.

30095: אתם יודעים שבאתיופיה יש זכאים שיעלו בעתיד, אבל אין אפילו מרכז אחד והסוכנות מטפלת בזה.

30095: אם אנחנו נטפל באנשים שם, יהיה קל לקלוט אותם פה.

30095: שאלתי היא, מדוע הסוכנות לא נותנת חינוך יהודי, הן באדיס-אבבה והן בגונדר, לאנשים שממתינים לעלות?

30095: שאלה שנייה.

30095: אנשים שכבר קיבלו אישור, למה לא מעלים אותם?

נעמי בלומנטל: תודה רבה.

נעמי בלומנטל: מר מרידור, בבקשה.

סלי מרידור: אתחיל בדברים שאמר חבר-הכנסת הלפרט ושנוגעים לפעילות של הסוכנות בחבר מדינות העמים ולעלייה משם.

סלי מרידור: קודם-כל הפעילות.

סלי מרידור: מה שקרה הוא נס הסטורי ושבט שלם מהעם היהודי שיכול היה ללכת לאבדון והיה על סף המצב הזה, נפתחה לנו הזדמנות לחזור אליו ולהחזיר אותו.

סלי מרידור: הפעילות שלנו נוגעת לסדר-גודל של 300,000 איש כל שנה, אולי יותר, בברית-המועצות לשעבר, במגוון אדיר של פעולות שפרוסות בכל רחבי ברית-המועצות.

סלי מרידור: התוצאה של 50,000 עולים השנה ו-67,000 עולים בשנה שעברה היא לא סוף התהליך, אבל היא נקודה קריטית בתהליך.

סלי מרידור: באולפנים בברית-המועצות ללימוד עברית יש 50,000 משתתפים.

סלי מרידור: בהנחה שמחזור הוא חצי שנה, זה 25,000 איש במקביל.

סלי מרידור: זה למעלה מאלף כתות אולפן בכל רחבי ברית-המועצות שפועלת סימולטנית.

סלי מרידור: בנושא של תרבות וזהות יהודית שהתחלנו רק השנה אנחנו כבר נמצאים בין 10,000 ל-15,000 משתתפים, ואני מקווה שנגיע תוך שנתיים – שלוש שנים ל-50,000 משתתפים, שפעם ראשונה בחייהם מקבלים טעם ותוכן יהודי.

סלי מרידור: מחנות נוער – נוער שאין בבית מי שילמד אותם מה זה יהדות, מה זה ישראל – 18,000 בני-נוער בשנה במחנות קיץ וחורף.

סלי מרידור: באירועים גדולים סביב חגי ישראל – עשרות אלפים.

סלי מרידור: בירידי עלייה שאליהם אנחנו מביאים נציגים מן הארץ, שעוזרים לעולים לקבל החלטות – עשרות אלפי אנשים.

סלי מרידור: זה מערך אדיר של פעילות בכל רחבי ברית-המועצות שנוגע באחוז ניכר מתוך אותו מאגר שלא ידוע מה המספר שלו.

סלי מרידור: דרך אגב, שווה לעשות דיון בוועדה עם מיטב הדמוגרפים לגבי השאלה מהו גודל הקהילה היהודית בברית-המועצות.

סלי מרידור: זו שאלה חשובה, מרכזית מבחינה אסטראטגית, מבחינת תכנון לאומי, ויש לה השלכות מעשיות לגבי הפעילות של הסוכנות ושל מדינת ישראל, ופעילות אחרת של גורמים יהודיים אחרים.

סלי מרידור: זה ספור שלם.

סלי מרידור: אנחנו מעלים אנשים לפי חוק השבות, ואני לא רוצה לפתוח עכשיו מחדש את הדיון בחוק השבות.

סלי מרידור: יש לי עמדה בו והיא לא בהכרח העמדה של כל חברי הכנסת, אפילו לא של יושבת-ראש הוועדה.

סלי מרידור: אני אשמח לקיים פה דיון כללי או פרטי סביב הסוגייה הזאת, כדי שלפחות נבין זה את זה.

סלי מרידור: אני רק רוצה להגיד שכולנו מוכרחים לראות את הסוגייה הזאת בהקשר היותר רחב של מדינת ישראל ושל העם היהודי, ושעתיד העלייה ועתידה של ישראל כמי שתלויה בעלייה.

סלי מרידור: אנחנו חיים בתוך מציאות היסטורית, בעיניי נוראה, שכ-50%, אם ניקח מספר ממוצע כללי, מבני העם היהודי החיים מחוץ למדינת ישראל נשואים עם לא יהודים.

סלי מרידור: יש מקומות שבהם זה מגיע ל-70%, יש מקומות – 30%.

סלי מרידור: אין גולה, לרבות מדינה כמו תורכיה, שמישהו היה חושב שתורכיה, שהיא מדינה מוסלמית, שם נישואי תערובת לא יהיו.

סלי מרידור: גם שם.

אליעזר כהן: בישראל יש נישואים עם מוסלמים.

סלי מרידור: בסדר.

סלי מרידור: אני מדבר על תופעות מהותיות, לא על תופעות אזוטריות פיקנטיות.

סלי מרידור: וזאת הוויית הקיום היהודי בסוף שנת 2000-תשס"א.

סלי מרידור: אנחנו צריכים לראות במדיניות הלאומית שלנו, גם בהיבט של מהו העם היהודי – אם אתם רוצים, מה הם הגבולות של העם היהודי, מה הם גבולות החברות בעם היהודי – גם בהיבט של יחסי ישראל – תפוצות, וגם בהיבט של עתיד העלייה לארץ, את השאלות שאתה מעלה, הן צריכות להיבחן, לדעתי, בהקשרים היותר עמוקים והיותר רחבים האלה.

סלי מרידור: בוודאי שאנחנו כמדיניות, ואמר את זה מר קן-תור, לא רצים לחפש אנשים שאינם יהודים, חס-וחלילה.

סלי מרידור: אנחנו ודאי מעלים רק אנשים שהם זכאים על-פי חוק השבות, ואנחנו היום מדגישים הרבה יותר בפעילות שלנו את הצד הלאומי-תרבותי-מסורתי-יהודי, כדי שהעולה יידע כשהוא בא לארץ שהוא לא רק מצטרף למדינת ישראל אלא שהוא מצטרף לעם ישראל, מפני שעם ההצטרפות לעם ישראל יש משמעות ויש אחריות.

סלי מרידור: ובכל-זאת אני לא רוצה לברוח מהדיון ולהגיד שפה שמתי נקודה והדיון סגור.

סלי מרידור: זה דיון עמוק ורציני לגבי מיהו העם היהודי, מה יהיה העם היהודי בעוד עשרים שנה, מה מקומה של מדינת ישראל, איזה קשרים יש לה, מאיפה תבוא עלייה, וכדומה.

שמואל הלפרט: האם אני יכול לקבל תשובה אם הנתון שבידי ש- 60% מהעולים אינם יהודים הוא נכון או לא נכון?

סלי מרידור: אני לא יכול לתת לך את התשובה לזה משום שהתשובה נתונה בידי משרד הפנים ומשרד הקליטה.

סלי מרידור: אנחנו מעלים את מי שמקבל זכאות.

שמואל הלפרט: אתם אינכם יודעים בכלל מהו האחוז של יהודים או לא-יהודים?

סלי מרידור: אני מעריך שהאחוז הוא באזור 50%, 50% פלוס, אבל אני מניח שכאשר תינתן פה סקירה מדויקת של משרד הקליטה או משרד הפנים או לשכת הקשר, תוכל לקבל נתונים מדויקים.

סלי מרידור: אני לא יכול לתת לך נתון מדויק.

שמואל הלפרט: תודה רבה.

שמואל הלפרט: אני מתנצל שאני חייב לצאת.

סלי מרידור: אני רוצה להמשיך להשיב, ברשותך יושבת-ראש הוועדה, לשאר השאלות.

סלי מרידור: נכון לעכשיו ההתקפה על מדינת ישראל, האירועים בעולם לשמחתנו הגדולה לא הפחיתו את העלייה.

סלי מרידור: אני גם לא יכול להגיד שהם גרמו להגדלת העלייה.

סלי מרידור: אני חושב שבסך-הכל זה הישג ענק.

סלי מרידור: אבל צריך להביא בחשבון שככל שהאירועים יתמשכו, וחס-וחלילה ככל שהם יחריפו, אם יחריפו, עוד פעם חס-וחלילה, צריך להניח שעלולה להיות לזה השפעה לגבי מספר העולים.

סלי מרידור: צריך להביא בחשבון שרוב העולים שמגיעים היום לארץ קיבלו החלטה לעלות לפני מספר חודשים.

סלי מרידור: אלה עולים שמכרו רכוש לפני מספר חודשים או מספר שבועות ולכן מספרי העלייה היום אינם מהווים בהכרח ביטוי מלא של השפעת האירועים האחרונים.

סלי מרידור: אפשר יהיה למדוד את זה בעוד מספר חודשים ולדעת איפה אנחנו עומדים.

סלי מרידור: נשאלה שאלה על-ידי חבר-הכנסת הלפרט לגבי תודעת עם יהודי וזהות יהודית בקרב הדור הצעיר בישראל.

סלי מרידור: אנחנו בהחלט מוטרדים מן הסוגייה הזאת.

סלי מרידור: אנחנו חושבים שמחוסר אחריות לא נתנו לדור הצעיר שלנו את ההזדמנות, את האפשרות, את היידע, גם בתחומים שקשורים לזהות יהודית, גם בתחומים שקשורים להכרת העם היהודי, גם באפשרויות של קשר עם העם היהודי.

סלי מרידור: אני רואה את זה במפגשים עם נוער ישראלי שצמאים ליידע ולקשר, ומערכת החינוך לאורך שנים לא נתנה תשובה הולמת לזה.

סלי מרידור: אנחנו היום נמצאים בקשר עם משרד החינוך, ואני שמח על נכונותם לשיתוף-פעולה.

סלי מרידור: סיכמנו על הקמת ועדה משותפת לשילוב הנושא של העם היהודי בתוך תוכניות הלימודים של מדינת ישראל.

סלי מרידור: התחלנו בתוכניות ניסוי של הכשרת מורים בישראל, בקורסים של מספר חודשים, לנושאים שקשורים לעם היהודי.

סלי מרידור: אנחנו מגבירים את הפעילות של תואמויות וקשרים בין בתי-ספר בארץ לבתי-ספר בגולה כדי להבטיח שהדור הצעיר שגדל בארץ יראה עצמו בן למשפחה יהודית גדולה ויראה עצמו אחראי למשפחה הזאת.

סלי מרידור: הדבא הבא.

סלי מרידור: עלה פה נושא העלייה מאתיופיה.

סלי מרידור: אני רואה את האתגר הגדול היום, כפי שציינתי כבר, בהכשרת מקומות קליטה.

סלי מרידור: אין לי נתונים להיום.

סלי מרידור: מי שאחראי על אישור הזכאות הוא משרד הפנים ולא אנחנו.

סלי מרידור: אבל בהנחה שיש למעלה מאלף אנשים שנמצאים ברמת זכאות, ובהנחה שנצליח לשמור על היקף עלייה של 400 עד 500 איש לחודש, אני לא חושב שיש בעיה משמעותית של המתנה.

סלי מרידור: צריך להביא בחשבון שאנחנו עובדים רק עם מי שמוכר על-ידי מדינת ישראל כזכאי על-פי חוק השבות.

סלי מרידור: ושוב אני אומר, בהנחה שהקבוצה המוכרת היא כאלף איש ואנחנו מביאים כ-400 איש בחודש, אני לא חושב שיש בעיה משמעותית לגבי הקבוצה הזאת בחודש או חודש וחצי או חודשיים של המתנה מרגע שמוכרת זכאותה ועד לרגע שהיא עולה לארץ.

סלי מרידור: האתגר העצום הוא – א.

סלי מרידור: למצוא היום מקומות קליטה, ואני הצבעתי על זה בתחילת השיחה, שזה דבר קשה ומסובך.

סלי מרידור: ב.

סלי מרידור: קליטה ארוכת-טווח של הקהילה האתיופית, שזה אולי אחד האתגרים היותר משמעותיים גם מבחינה מוסרית, גם מבחינות אחרות שאנחנו כחברה ישראלית וכחברה יהודית ניצבים בפניו.

סלי מרידור: אני רוצה להגיד עוד שלושה דברים ובזה אסיים.

סלי מרידור: חבר-הכנסת יורי שטרן העלה את נושא קרן ההלוואות לעולים.

סלי מרידור: כדי להסיר ספק, ואני לא רוצה ליצור ציפייה לא מעוגנת במציאות.

סלי מרידור: אנחנו הלכנו מרחק אדיר לטובת העולים שקיבלו הלוואות מן הבנקים.

סלי מרידור: אני אומר לכם שבשנים אלה אנחנו נשקיע מכספי התורמים היהודיים קרוב ל-400 מיליון שקל עזרה למשפחות נזקקות שלא יכולות להחזיר את הלוואות הקליטה שלהם לבנקים.

סלי מרידור: אנחנו לא נוכל להרחיב קטגוריות.

סלי מרידור: אם יש רצון בקרב הוועדה לעזור לקטגוריות נוספות על מה שסוכם בין הוועדה הזאת לבין הסוכנות, צריך לפנות למדינת ישראל שתיתן גם היא מתמיכתה לעולים חדשים.

סלי מרידור: אי-אפשר לצפות מהעם היהודי לתת לבנקים עבור העולים יותר מאשר 400 מיליון שקל שאנחנו נותנים בשנים האלה במקום העולים לבנקים.

סלי מרידור: אם יש עוד עולים שקשה להם, ואני לא טוען שאין, זה מוכרח להיות אחריות של מדינת ישראל.

סלי מרידור: לגבי מקרים חריגים בודדים, הומניטריים, אנחנו נקים ועדת חריגים.

סלי מרידור: קטגוריות שלמות, כמו שביקש חבר-הכנסת שטרן, ואני לא רוצה ליצור פה אשליה, אין בכוחנו.

סלי מרידור: אם המדינה יכולה – בשמחה.

סלי מרידור: עלתה שאלה של הקרנות בחוץ-לארץ, הקרנות בארץ וגיוס כספים, ואני אחבר אותה בסוף גם לשאלה של העלייה מן המערב, כי זה חוזר לדבר העיקרי.

סלי מרידור: קודם-כל שאלו כמה כסף מגיע.

סלי מרידור: מאות מיליוני דולרים מגיעים מדי שנה למדינת ישראל, לא רק דרך הסוכנות היהודית, לאוניברסיטאות, לבתי-חולים, למוסדות תרבות ולישיבות.

סלי מרידור: הכל מבורך וחשוב, וטוב שיימשך.

סלי מרידור: אני רק רוצה לומר – ופה חשובה התמיכה של הכנסת ושל הממשלה – הרבה יותר קשה לגייס כסף למאמץ הלאומי שלנו, כי לא אומרים לעולה חדש או לילד יהודי: תלך עם שלט על הראש, שהילד הזה שייך לתורם הזה והזה.

סלי מרידור: כשתורמים לבית-חולים או לאוניברסיטה, יש שלט.

סלי מרידור: אנחנו בונים עם, אנחנו לא בונים בתים.

סלי מרידור: אנחנו, בסכום של 20 – 30 מיליון דולר בשנה מתוך 400 מיליון דולר, בונים בתים ושמים שלטים, אבל 370 מיליון דולר זה כסף עבור בני-אדם.

סלי מרידור: כדי לגייס את העם היהודי לתרום כסף לבניית העתיד שלו, קרן לעולם הבא, אם אתם רוצים, בלי שום תמורה ובלי שום שם בעולם הזה, זה מאמץ קשה שצריך בשבילו את מדינת ישראל מאחורינו.

סלי מרידור: הרבה יותר קל להתפתות וללכת לתורם הזה ולתורם ההוא ולגייס כסף עבור כל מיני פרוייקטים קטנים, ואני מקווה שיותר ויותר אנשים במדינת ישראל יבינו את ההבדל בין כל מיני קניפלעך קטנים לבין מאמץ לאומי גדול.

סלי מרידור: אותו דבר נכון גם לגבי קרנות בחוץ-לארץ, וזה חוזר לנושא החינוך.

סלי מרידור: כשאנחנו מתדיינים עם השותפים שלנו בחוץ-לארץ אנחנו תובעים סדר-יום לאומי, ציוני.

סלי מרידור: אנחנו דורשים שהחינוך יהיה חינוך שמכוון כלפי ישראל.

סלי מרידור: יש גורמים שהרבה יותר נוח להם לעשות פעילות שאין בה ערך לאומי וציוני.

סלי מרידור: לכן גם כאן יש חשיבות להבנה של מדינת ישראל.

סלי מרידור: אנחנו נמצאים במאמץ גדול מאד של גיוס כסף בארצות-הברית.

סלי מרידור: לגייס כל שנה מחדש 400 מיליון דולר זה דבר לא קל.

סלי מרידור: הוויכוח הגדול ביותר שלי בשנה האחרונה עם הוועדה שאמורה היתה להתעסק בשאלה כמה כסף הסוכנות היהודית תקבל מיהדות ארצות-הברית היה סביב נושא העלייה מארצות-הברית.

סלי מרידור: לא שהם נגד.

סלי מרידור: הם אמרו: למה אנחנו צריכים לשלם את זה?

סלי מרידור: ואני אמרתי להם: אתם תשלמו את זה.

סלי מרידור: בסוף הם הסכימו.

סלי מרידור: אבל פה, בחדר סגור אני יכול להגיד שבעיניי זה טירוף מערכות.

סלי מרידור: במקום שהסוכנות היהודית תקבל את הכסף הדרוש ממדינת ישראל כדי לעודד עלייה בארצות-הברית, אנחנו צריכים לבקש מהיהודים בארצות-הברית, שהחליטו לא לעלות לארץ, שיתנו כסף לסוכנות היהודית כדי לעודד את הבנים שלהם לעלות לארץ.

סלי מרידור: אני חוזר לענין היסודי, שבעזרת השם, בחודשים הקרובים יהיו בארץ חמישה מיליון יהודים ומירב האנרגיה היהודית תתקיים ותבנה במדינת ישראל.

סלי מרידור: הסוכנות היהודית צריכה לפעול לא רק מכספי העם היהודי, היא צריכה לפעול גם מתוקף מנדט וכספים של העם היהודי בישראל ושל מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי.

סלי מרידור: אני מקווה שהוועדה הזאת תוכל לעזור לנו לקדם את האתגר הזה, משום שבסופו של דבר העתיד שלנו כעם וכמדינה תלוי במידה רבה בהצלחה שלנו באתגר הזה.

יצחק גאגולה: לא קיבלתי תשובה על שאלתי בענין שליחי הסוכנות שמעודדים עלייתם של צעירים מברית-המועצות לשעבר, ואילו המבוגרים, הקשישים, מופלים לרעה.

צבי קן-תור: זה חד וחלק לא כך.

סלי מרידור: אנחנו מעלים כל אדם שלשכת הקשר מאשרת.

סלי מרידור: לא צריך להיות מצב כזה כמו שתיארת.

סלי מרידור: אם תראו לי מקרה כזה, אני כמובן אבדוק לגופו של ענין.

סלי מרידור: חבר-הכנסת גאגולה, תן לי לומר את הדברים בצורה ברורה כפי שאני מבין אותם ומכיר אותם.

סלי מרידור: אני יוצא מתוך הנחה שיכול להיות שיש דברים שאני לא מכיר ולא יודע.

סלי מרידור: תגידו לי מה הן העובדות, אנחנו נבדוק אותן ונשיב לכם.

סלי מרידור: כל אדם שהוא זכאי חוק השבות, שמקבל אישור ממדינת ישראל לעלות לישראל, מקבל סיוע של הסוכנות בעלייה.

סלי מרידור: יש לנו תוכניות ייחודיות, שמטבע הדברים באופיין עוסקות יותר בדור הצעיר.

סלי מרידור: יש לנו תוכניות נעל"ה, סל"ה וחלום שעוסקות בנוער עולה ללא הורים.

סלי מרידור: יש לנו תוכניות לסטודנטים, לקשור אותם לאוניברסיטאות בארץ.

סלי מרידור: יש לנו תוכניות תעסוקה לזוגות צעירים שעדיין נמצאים במעגל הפרנסה, כדי שימצאו לעצמם תעסוקה בארץ.

סלי מרידור: תוכניות של מחנות קיץ, מחנות נוער, פעילות חינוך ביחד עם לשכת הקשר, או לצד לשכת הקשר, ודאי מתרכזות באופן הרבה יותר גדול באוכלוסייה הצעירה, אבל לא בשאלה של לאפשר להם לעלות לארץ או לעזור להם לעלות לארץ.

סלי מרידור: אומר לך יותר מזה.

סלי מרידור: אנחנו משקיעים ביחד עם ה-CLAIMS CONFERENCE מאמץ גדול מאד בבניית הוסטלים לעולים חדשים קשישים בארץ.

סלי מרידור: "עמיגור", שהיא חברה של הסוכנות היהודית, היא היום הגוף שיש לו, לדעתי, הכי הרבה פתרונות דיור לעולים קשישים, כ-4,000 דירות שמטופלות ומסובסדות בהשקעה גדולה מאד על-ידי הסוכנות היהודית.

סלי מרידור: לכן אני חושב שאנחנו עושים לא מעט לעולים קשישים, כאשר ברור שבצד התוכניות שלנו יש בהחלט דגש לאוכלוסייה צעירה.

סלי מרידור: בצד העלייה אין הבחנה ולא צריכה להיות הבחנה לפי גילו של אדם כמו לפי כל סוג אחר.

נעמי בלומנטל: תודה רבה.

נעמי בלומנטל: זו היתה סקירה מעניינת מאד ומקיפה מאד, ואני חושבת שרוב חברי הוועדה שהיו כאן במהלך הדיון שותפים לסדר יום שבו תודגש מרכזיותה של מדינת ישראל לעם היהודי ולקריאה לכל היהודים לעלות לארץ, בוודאי מארצות המערב.

נעמי בלומנטל: אני רוצה להדגיש במיוחד את ארצות-הברית, ואתה גם נענית ונתת את עמדתך בהקשר הזה.

נעמי בלומנטל: בגדול אני רוצה לחזור לתמיכה שלי - אני לא זוכרת אם יצאנו אז בקריאה של כל הוועדה – תמיכה שיכולה לבוא בהחלט לידי ביטוי גם בוועדת הכספים ובגופים אחרים כאן בכנסת, לכך שממשלת ישראל תיתן תקציבים נאותים ותעזור לסוכנות היהודית בפעילות שלה.

נעמי בלומנטל: גם בדיונים קודמים הבעתי את דעתי אם יש מקום להמשך פעילותה של הסוכנות, מה מקומה, וכו'.

נעמי בלומנטל: אני חוזרת על דעתי, שלא השתנתה, שכל זמן שלא המציאו גוף אחר שמביא לידי ביטוי את העם היהודי, אני חושבת שצריך לתמוך ולעזור לסוכנות.

נעמי בלומנטל: כפי שאמרתי, עובדי הסוכנות עושים עבודה יפה מאד, מבלי לגרוע מההערכה שיש לנו לעובדי לשכת הקשר, עובדי משרד הפנים ומשרדים אחרים.

נעמי בלומנטל: הם מגיעים לוועדה ומביאים לידי ביטוי את העבודה שנעשית.

נעמי בלומנטל: אני בזמני התנגדתי נחרצות, ועדיין אני רואה את זה כשערוריה שמדינת ישראל הקצתה בתקציבה האחרון, ספציפית ל-BIRTH RIGHT סכום עתק.

נעמי בלומנטל: אני חושבת שזה היה נכון יותר, הוגן יותר, ממלכתי יותר, להקציב את אותו סכום לסוכנות היהודית, כדי לתגבר, למשל, את הפעילות של החוויה הישראלית, שיש אתה נסיון מצוין.

נעמי בלומנטל: אנחנו יודעים שהתכנים שלה הם ציוניים ממלכתיים מדרגה ראשונה.

נעמי בלומנטל: אני חושבת ששיקולים זרים הנחו את ממשלת ישראל בהחלטתה להקציב את סכום העתק הזה לתוכנית BIRTH RIGTH .

נעמי בלומנטל: אז הבעתי את עמדתי, ואני חוזרת ומביעה אותה, ואני מקווה שזאת גם עמדת הוועדה, שאנחנו בעד זה שהסוכנות היהודית תקבל תגבור תקציבי מממשלת ישראל לפעילות שלה.

נעמי בלומנטל: אפשר לבדוק נדבכים שונים, לבחון פרמטרים או לבחון באלו תחומים מדינת ישראל צריכה להגביר את הפעילות, למשל בחינוך יהודי בתפוצות, שאני חושבת שלא נעשה די בזה.

נעמי בלומנטל: אני חושבת שצריך לעשות הרבה יותר בתחום הזה.

נעמי בלומנטל: אבל בהחלט אפשר להעלות על סדר היום גם תחומים אחרים שמדינת ישראל יכולה לתרום או ספציפית לתחום מסוים או בגלובלי לפעילות של הסוכנות היהודית.

נעמי בלומנטל: אני חושבת שזה נושא שמעניין ורצוי להעלות אותו.

נעמי בלומנטל: אני שוב רוצה להודות לך, סלי.

נעמי בלומנטל: יש לנו עוד כמה דיונים שגם מתקשרים אליכם בוודאי, כמעט בכל ישיבה, אבל אני גם רוצה להדגיש את העלייה מארגנטינה.

נעמי בלומנטל: אני חושבת שאסור לנו לפספס את ההזדמנות הזאת.

נעמי בלומנטל: זה חלון הזדמנויות שלא ידענו שייפתח.

נעמי בלומנטל: לצערנו היו שם גם פיגועים, גם קריסה כלכלית, וארגנטינה מציבה בפנינו אתגר מיוחד להביא לכאן את העולים, ואנחנו ניתן כל סיוע.

יצחק גאגולה: כמה יהודים יש בארגנטינה?

סלי מרידור: 200 – 220 אלף.

נעמי בלומנטל: למשל, אם אנחנו מדברים על תגבור העלייה, אם אתם חושבים שתקציב מסוים מטעם מדינת ישראל יכול לסייע לפעילות שלכם שם, בואו נעלה את זה כאן על סדר היום ואנחנו נפעל ספציפית.

נעמי בלומנטל: בדיון השתתפו גם חברי כנסת שהם חברים בוועדת הכספים.

נעמי בלומנטל: נוכל לעבוד בנושא ספציפי כזה.

נעמי בלומנטל: אני אשמח לקבל מכם את מלוא שיתוף הפעולה.

נעמי בלומנטל: תודה רבה לכם.

נעמי בלומנטל: הישיבה נעולה.