ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 77, 2000-06-14 09:00

נעמי בלומנטל: בוקר טוב, אני פותחת את הישיבה.

נעמי בלומנטל: נמצאת אתנו השרה לקליטת העלייה, פרופ' תמיר, מנכ"ל המשרד מר בוריס מפציר ומוזמנים נוספים.

נעמי בלומנטל: אנחנו נעסוק בעיקר בשני נושאים: 1.

נעמי בלומנטל: סקירה של השרה על פעילות משרדה, ומי מכם שיש לו שאלות או הערות, מוזמן להשמיע אותן.

נעמי בלומנטל: 2.

נעמי בלומנטל: שהוא חלק מן הנושא הראשון, בקשר לבעיות הדיור.

נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים על כחמישים אלף עולים זכאי דיור, חלק מהם מחכים למעלה מעשר שנים לדיור ציבורי, ומענה אין.

נעמי בלומנטל: חבר-הכנסת מיכאל נודלמן העלה את הנושא על סדר-היום והוא יציג את הדברים כהווייתם בהמשך הישיבה.

נעמי בלומנטל: המצוקה קשה מאד.

נעמי בלומנטל: לא אחת אני אומרת בפורומים שונים בהם אני מופיעה, שבעיית הדיור היא אולי הבעיה הקשה ביותר.

נעמי בלומנטל: אבל אנחנו יודעים שיש גם נושאים אחרים, ואולי נוכל לקבל סקירה על הירידה בעלייה.

נעמי בלומנטל: אנחנו שומעים כעת שאחוז העולים המגיעים לארץ מברית-המועצות לשעבר קטן, והיינו רוצים לשמוע גם בענין זה דיווח מפי מייק רוזנברג, מנכ"ל מח' העלייה, וממר אריה אזולאי, יושב-ראש ועדת והקליטה בסוכנות היהודית.

נעמי בלומנטל: ייתכן שזה נובע גם מבעיות שהעולים נתקלים בהן כשהם מגיעים לארץ, וגם על כך נרצה לשמוע פרטים.

נעמי בלומנטל: גם ראש לשכת הקשר אמור להגיע לכאן בכל רגע.

נעמי בלומנטל: הייתי רוצה לפתוח את הדיון בסקירתה של השרה לקליטת עלייה, פרופ' יולי תמיר.

נעמי בלומנטל: בבקשה.

יולי תמיר: אני רוצה להתייחס תחילה לשלושה נושאים שעומדים על סדר-היום שלא קשורים למצגת.

יולי תמיר: הנושא הראשון – אני חושבת שכולנו צריכים לשלוח מכאן מחאה חריפה על מעצרו של גוסינסקי.

יולי תמיר: אני חושבת שאנחנו צריכים להיות מאד מודאגים מהאירוע הזה, גם ברמה של חופש הביטוי וגם ברמה של מצבה ומעמדה של הקהילה היהודית, ואני חושבת שהדבר הזה צריך בזמן קרוב מאד לעלות גם על סדר-היום שלנו.

יולי תמיר: שנית, אני רוצה לבשר לוועדה על שני דברים שעומדים לעלות היום בוועדת השרים לענייני קליטה, ואין לי ספק שהם יעברו, כי הם בתיאום מלא עם משרד האוצר.

יולי תמיר: הדבר הראשון הוא הארכת הזכאות להלוואות יזמות משבע לעשר שנים, והדבר השני הוא הארכת תקופת הזכאות לדיור לעולים עד 31 בדצמבר 2004, שהיתה אמורה לפוג בסוף החודש הזה והשאירה עשרות, אם לא אלפי משפחות ללא יכולת לנצל את המשכנתאות .

יולי תמיר: אני מקווה שהוועדה תאשר את זה, מכיוון שזה גם בהסכמה עם האוצר.

יולי תמיר: זה אומר שמבחינת הזכאויות אנחנו נמצאים במצב טוב, וכל מי שלא מימש את הזכאות ומעוניין לממש אותה יש לו זמן עד דצמבר 2004.

יולי תמיר: אני עוד אתייחס בדבריי לענין הדיור.

יולי תמיר: זה כמובן לא יוצר דירות, אבל זה מאפשר לאנשים לרכוש דירות וזה דבר שהוא מאד חשוב בעינינו.

יולי תמיר: המצגת לממשלה פתחה בנתונים, אבל הוועדה הזאת מצויה היטב בנתונים, כך שאני לא רוצה לגזול מזמן הוועדה להסתכל על טבלאות של מספרים שהיא מכירה היטב.

יולי תמיר: אני אגש ישר לנושאים הכלליים של הדיון, שהראשון בהם הוא הדיור.

יולי תמיר: אני רוצה להקדים ולומר שההצגה כאן, וגם בהצגה לממשלה אמרתי בהקדמה דברים רבים על החשיבות העצומה והתרומה העצומה של העלייה למדינת ישראל.

יולי תמיר: אני חושבת שבוועדה זו זה דבר מוסכם ומקובל וגם עליו לא אכביר מלים.

יולי תמיר: לכן נתמקד פה באותם תחומים שדורשים טיפול.

יולי תמיר: מבחינת המשרד לא באתי לכאן כדי להגיד לכם כמה המשרד הוא נפלא וטוב, אלא להגיד כמה נקודות לגבי אותם תחומים שאני חושבת שדורשים התגייסות כוללת, גם של המשרד, גם של הוועדה וגם של גורמים אחרים, על-מנת לשנות את המצב הקיים ואת המצב שאנחנו ירשנו.

יולי תמיר: כמו שאמרה יושבת-ראש הוועדה בצדק, אנחנו ירשנו מצב של חמישים אלף ממתינים לדיור ציבורי.

יולי תמיר: המצב הזה הוא מאד-מאד חמור ואין לנו שום ספק, גם ממרכז המידע שתיכף אדבר עליו, כשאנחנו בודקים מה הן הסוגיות שמטרידות את העולים, סוגיית הדיור נמצאת במקום ראשון.

יולי תמיר: בקרוב נצא עם תוכנית כוללת בנושא הדיור.

יולי תמיר: התוכנית היא תולדה של עבודה של ועדה שהקמנו במשרד בראשותו של דוד בועז, שבודקת גם את שאלת מקבצי הדיור אבל גם פתרונות אלטרנטיביים לדיור לעולים.

יולי תמיר: יש כמה וכמה רעיונות מצוינים שכבר עלו.

יולי תמיר: הדו"ח המלא יפורסם בסוף החודש הזה, אבל כמה מהדברים שכבר התבהרו אנחנו מציינים בדיווח.

יולי תמיר: הדבר הראשון הוא הגדלת משכתנאות והקלה בתנאי החזר.

יולי תמיר: יש לנו תיאום עם משרד השיכון, שגם הוא מעלה בדיוק את אותם נושאים כפתרון למצוקות הדיור.

יולי תמיר: הדבר השני הוא הגדלת הסיוע בשכר-דירה, בעיקר לזכאי הדיור הציבורי.

יולי תמיר: דרך אגב, אתמול היה הישג קטן אבל חשוב של תמיכה בעולים שמתגוררים בירושלים – הגדלה גם של משכנתאות וגם של סיוע בשכר-דירה.

יולי תמיר: היינו רוצים לראות את ההגדלה הזאת נפרשת גם על פני מקומות אחרים.

יולי תמיר: אנחנו נציג מודל של עידוד בנייה זמינה להשכרה, וכבר עכשיו אנחנו נמצאים במשא-ומתן עם האוצר על הארכת חוזי חכירה של מקבצי דיור ל-10 או 15 שנים, דבר שיוזיל את המחיר.

יולי תמיר: הבעיה עם מקבצי הדיור, כמו שכולכם יודעים, שזה רעיון טוב אבל העלות שלו היא מאד-מאד גבוהה, וגם התפעול שלו היה לוקה בחסר בשנים קודמות.

יולי תמיר: השנה אני חושבת שהודות לעבודה מאד טובה, גם של חביב קצב וגם של עו"ד טובה פינקלשטיין, היועצת המשפטית שלנו, העובדה שהוצאנו מכרזים מאד מסודרים, הורדנו את המחירים, המצב משתפר אבל עדיין יש הרבה צורך לשנות את המצב.

יולי תמיר: וכמו שאמרתי, דו"ח מקיף בנושא הדיור נוציא בסוף יולי ונשמח להציג אותו גם לוועדה כשהיא תתכנס בראשית המושב הבא.

יולי תמיר: אחרי הדיור בא הנושא של קידום תעסוקה.

יולי תמיר: בנושא זה אנחנו נתקלים בשתי תופעות, שהן חשובות לנו, כי הן מנחות את העבודה שלנו.

יולי תמיר: 1.

יולי תמיר: אבטלה בקרב העולים, שהיא גבוהה מהממוצע באוכלוסיה.

יולי תמיר: 2.

יולי תמיר: תעסוקה של עולים אקדמאים.

יולי תמיר: במהלך השנה הזאת חיזקנו את תחומי הטיפול שלנו בתעסוקה, קודם-כל תוך שיתוף-פעולה מלא עם המעסיקים.

יולי תמיר: אני מאמינה שהדרך הנכונה לקדם העסקה של עולים היא לא על-ידי פתיחת קורסים אלא על-ידי איתור מקורות עבודה.

יולי תמיר: כי מה שקרה עד עכשיו הוא שהיו נפתחים קורסים, אנשים הלכו לקורסים, יצאו מהם עם תעודה, אבל עבודה לא היתה להם.

יולי תמיר: לכן המגמה שלנו היא קודם-כל לאתר את מקום העבודה, לאתר את הצרכים של מקום העבודה ואז לאתר את האנשים שיכולים להתאים לצרכים האלה.

יולי תמיר: בשנה האחרונה זה נעשה בסדר-גודל די יפה עם תעשיות האלקטרוניקה, הודות לשיתוף-פעולה יפה אתם, וזה הולך להיות מורחב בצורה מאד ניכרת.

יולי תמיר: דרך אגב, אחרי שהצגתי את הדברים בממשלה, תוך כדי תיאום עם שר האוצר, שר התמ"ס ושר העבודה והרווחה, פרוייקט שבוריס מוליך אותו – אנחנו נפתח פרוייקט גדול למהנדסים עולים, פרוייקט שיפעל על-פי העקרון שציינתי עכשיו.

יולי תמיר: אנחנו נלך קודם-כל אל מקורות העבודה וניתן מימון מאד נרחב להכשרה פנים-מפעלית.

יולי תמיר: האוצר מוכן לתת לזה גיבוי, כיוון שהם מעוניינים וכולם מדברים היום כמה המשק צמא למהנדסים ולאנשים עם כישורים טכנולוגיים.

יולי תמיר: כאמור, יהיה גיבוי של האוצר לנושא הזה ולכן אני מאמינה שהפיילוט שנתחיל בו ממש בשבועות הקרובים יביא לכך שאנחנו נשנה בצורה די ניכרת קודם-כל את מודל העבודה וכמובן גם את ההצלחה שלו, כי אין לי שום ענין בפתיחת עשרות קורסים ולהגיד שאלפי עולים היו בקורסים, אם בסוף ההשמה של הקורסים האלה היא 3% עד 4% ואנשים רבים באים אליי ואומרים לי: כבר עשינו 300 קורסים, רק עבודה אין לנו.

יולי תמיר: לכן אנחנו הולכים הפוך, אחרי העבודה.

יולי תמיר: זה שינוי מדיניות, שאני חושבת שהוא נכון וגם יעיל מבחינה כלכלית, ואני מקווה שהוא באמת יתן פירות.

יולי תמיר: בתחומים האחרים אנחנו ממשיכים במסגרות הקיימות, גם בנושא של יזמות שהצלחנו להחזיר את תקציב היזמות על מכונו, גם בדברים אחרים שעשינו, ואני מקווה שבסופו של דבר השורה התחתונה תהיה לא רק טיפול באבטלה אלא בעיקר, בעיניי דבר מאד חשוב – טיפול בתת-תעסוקה של עולים.

יולי תמיר: מהנדסים שמטאטאים רחובות זה קודם-כל עוול לאותו אדם ואחר-כך זה עוול למשק הישראלי שלא מנצל את הכישורים של העולים.

יולי תמיר: לימוד עברית.

יולי תמיר: אין לנו ספק שאחד הדברים החשובים לשילוב העולים בחברה הישראלית הוא לימוד עברית.

יולי תמיר: אנחנו מקבלים אין ספור פניות של עולים שפונים אלינו לאולפני ב' ו-ג' ואומרים לנו: תראו, יצאנו מהאולפן ואנחנו עדיין לא שולטים בשפה, אנחנו מרגישים שאנחנו לא יכולים בשלב הזה לנהל שיחה, להשתלב בעבודה ולהיות חלק מהשוק.

יולי תמיר: בדיקה של כל מבנה האולפנים שערכנו – שוב, פרוייקט שבוריס הוביל אותו – העלתה שנעשה שמוש במודל מאד מיושן של הוראה.

יולי תמיר: אנחנו מנסים היום לחשוב על מודל אחר לגמרי.

יולי תמיר: אנחנו מדברים על אולפן רב-מערכתי, שיהיו בו גם כתות ברמות שונות.

יולי תמיר: שמים בכתה אחת אנשים בגילאים שונים, ברמות שונות, נותנים להם הוראה פרונטאלית, ואחרי ששה חודשים הם לא שולטים בשפה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: בשלב הבא, וזו שאלה של תקצוב, נרצה לראות את האולפנים גם משרתים הוראה של דברים שנראים לנו חשובים: אזרחות, הכרת הארץ, איזה שהוא חומר נוסף שיילמד באולפנים.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: והדבר השני, היינו מאד רוצים, והיינו בקשר עם יוליה מירסקי בענין, להתמודד באמצעות האולפנים גם עם המימד היותר רגשי, עם המצוקות הרגשיות שמעוררת העלייה, ההגירה, וזה מודל שאנחנו עובדים עליו.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: הוא עדיין לא נכנס לפעילות, כי השאלה המרכזית היא תקציבית ואני מקווה שבתקציב 2001 זה ייכנס ויאפשר לנו פעילות סדירה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: הנושא הבא הוא עבודה מול המשטרה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אנחנו איתרנו כמה נושאים שנראו לנו קריטיים מבחינת היכולת של העולים להשתלב בקהילה ובחברה, ולא היה לנו ספק שאחד הדברים שמעיקים על העולים זו תחושה של ניכר, כעס, חוסר יכולת לעבוד בצורה נכונה עם המשטרה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: הוקם מטה משותף למשרד הקליטה ולמשטרה, שוב, בהנהגנתו של בוריס מפציר.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: הצוות הזה הפיק תוכנית עבודה יוצאת מן הכלל והיא מתחילה כבר להיות מיושמת בשטח.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: היא משתלבת בתפיסה של שיטור קהילתי של המשטרה, עובדת על קשר וגישור בין העולים לבין המשטרה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: משרד הקליטה יקצה מגשרים שיעשו את העבודה בשטח.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אנחנו מפרסמים מידע ברוסית ובאמה

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: ארית על פעילות המשטרה עם הנחיות כיצד לפעול כלפי המשטרה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: ולא פחות חשוב, אולי יותר חשוב, כל אנשי הסגל הבכיר של המשטרה, ואחר-כך זה גם יירד לסגלים יותר זוטרים, יעבור הכשרה לעבוד עם העולים.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: יושבת-ראש הוועדה וחברת-הכנסת סופה לנדבר מכירות מהעבודה הפמיניסטית, שלימדנו את המשטרה לעבוד עם תלונות של נשים איך להקשיב, איך להגיב ואיך להבין.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אנחנו צריכים לעשות אותו דבר עם עולים ואנחנו בהחלט זוכים לשיתוף-פעולה יוצא מן הכלל גם מהשר וגם מהמנכ"ל, ובפרוייקט הזה אנחנו נמצאים כבר ממש בתנופה גדולה קדימה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: הנושא הבא הוא מידע וזכויות עולים.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: שוב, אחד הנושאים שעולה כל פעם בדיונים עם קהל העולים – דרך אגב, הדגשים של המשרד נגזרו מתוך בחינה של השטח, מה נדרש, מה רצוי, מה מעיק – הוא שנדרש איזה שהוא מרכז שיתן מידע זמין ונכון ויום-יומי לעולים.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: פעמים רבות מצאנו אנשים שמכלים את זמנם בעמידה בתורים על-מנת לקבל תשובה: המשרד שלנו לא מטפל בזה, או אין לך את הטופס המתאים, או תבוא בעוד שבועיים, הבקשות הן לא היום.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: בקיצור, זה קשה לעולים, זה קשה ללשכות שלנו.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: הקמנו מרכז מידע, התחלנו בצורה מאד צנועה, גם ברמה התקציבית וגם כי אני מאמינה מנסיון של הרבה שנים במרכזי מידע, שזה דבר שצריך לגדול אתו, צריך ללמוד.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אתן לכם דוגמה לכישלון.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: לקראת יום הזיכרון חשבנו שמאד חשוב שיבואו למרכז אנשים של משרד הביטחון שיתנו הנחיות לעולים, בעיקר להורים שכולים ולנפגעי צה"ל.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: הסתבר שלא היה בזה צורך, כי משרד הביטחון כנראה נותן את השירות בצורה יעילה וזה לא הסתמן כדבר שצריך לעשות אותו.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: מצד שני אנחנו רק מזכירים את ביטוח לאומי ואנחנו מוצפים בפניות מכאן ועד הודעה חדשה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אז גם אנחנו בשלב הזה לומדים מה הם הנושאים, באלו תחומים הכי חשוב לספק מידע.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אנחנו נמצאים בקשר עם כל הארגונים הוולונטאריים שנותנים סיוע לעולים, וחלק מהעבודה של המרכז הוא להפנות את העולים לאותם ארגונים בשעת הצורך.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אנחנו גם נתחיל להביא נציגים של אותם ארגונים לשבת במרכז.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: יהיה יום שבו יענו על שאלות בנושא ניצול בשוק העבודה, ויהיה יום שיתנו מענה לשאלות בתחום חינוך, יהיה יום שיתנו מענה לשאלות בתחום הביטוח הלאומי, אבל אנחנו מקווים שלאט-לאט גם קהל העולים שלנו יתרגל לטלפן ביום המתאים ולקבל ייעוץ.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אני חושבת שזה גם סוחף את כל הארגונים הוולונטאריים לסייע לעולים.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: דרך אגב, יחד עם הקרן החדשה לישראל נכשיר את ארגוני המתנדבים להיענות לפניות שאנחנו מפנים, וגם יתן שירות יותר טוב לעולים.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: קיבלנו לזה תקציב ובמובן הזה מרכז המידע שעכשיו פועל באופן צנוע, מ-1 בספטמבר יעבוד עשר שעות ביום.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אפשר יהיה לפנות אליו ולקבל את כל המידע.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אני מקווה שאנשים יבינו שלא צריך ללכת ללשכה אלא אפשר לעשות את כל העבודה מהבית בשיחת טלפון.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: ברגע שהם יפנימו ויבינו את זה אני בטוחה שזה מאד-מאד ישפר את השירות שאנחנו נותנים, ובמובן הזה אנחנו בהחלט צועדים קדימה לכיוון של מתן שירות יעיל יותר.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: הנושא הבא, שהוא גם מעיק, גם חשוב, הוא העולים בצה"ל.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אני לא יודעת מי מכם היה במליאה כשדיברנו על אותם מקרים עצובים שבהם היו התעללויות בחיילים יוצאי אתיופיה בצבא.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: יש בעיה לא קלה של שילוב עולים בצבא, אם כי אני מוכרחה לומר שצה"ל עצמו עושה מאמצים רבים מאד לסייע בקליטת העלייה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אם זה חיל החינוך שבמחוה אלון עושה עבודה נפלאה עם עולים; אם זה פיקוד הנח"ל שעושה עבודה מאד יפה עם עולים ובעצם הפך את הנח"ל לגוף שמשרת את הנושא של קליטת עלייה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אבל אי-אפשר להתעלם גם מהבעיות.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: עכשיו סיימנו להכין יחד עם הגדנ"ע תוכנית הכנה לגיוס עולים לצה"ל.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: הענין נמצא בשלבים של בדיקת התקצוב, אבל המטרה שלנו היא שכל עולה שיתגייס יתגייס לאחר הכנה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: דרך אגב, הכנה שתכלול גם לפחות מפגש אחד או שניים עם המשפחה, כי הרבה פעמים הבעיה היא לא רק אצל החייל אלא גם אצל המשפחה, ובמובן הזה אנחנו בהחלט מתקדמים לכיוון של שיתוף-פעולה יפה והכנה נכונה של העולים לגיוס.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אני מקווה שזה גם יהפוך לגורם מונע, שלא נראה עוד פעם את התופעה העצובה של אחוז גדול של עולים בבתי-סוהר בשל עריקות וכו'.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: בסך-הכל יש היום המון עולים מצטיינים בצבא, שהם מפקדים בקו הקדמי.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אנחנו רוצים להחדיר תודעת קליטה בקרב המפקדים, אנחנו רוצים לתת לחיילים העולים תחושה שצה"ל מבין אותם והולך לקראתם, ואני מאד מקווה שהתוכנית הזאת, שיכולה להיות בעצם מיושמת מיד, כי סיימנו להכין אותה, אפשר יהיה לצאת אתה לדרך בשנה הבאה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: הנושא הבא הוא נוער בסיכון, ואני חייבת לומר שלהפתעתי לא היה בו טיפול כלל ועיקר במשרד עד עכשיו.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: זו בעיה שגוברת והולכת.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: מי מכם שקרא את הדו"ח של ד"ר יצחק קדמן יודע שיש עלייה מאד-מאד מדאיגה, עלייה תלולה – יצחק קדמן אומר של כ-300% - בבעיות חברתיות אצל נוער עולה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: זה אלימות, זה אלכוהול, זה סמים.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: הבעיה הזאת בכלל מתגברת והולכת בקרב בני-נוער בארץ, אבל בקרב נוער עולה היא חמורה אף יותר, ואנחנו יחד עם משרד העבודה והרווחה, בסיוע של הסוכנות היהודית ושל הג'וינט, ובשיתוף עם משרד החינוך רוצים להקים מערכת שתטפל בנוער העולה, כי הוא נמצא במצוקה מאד-מאד קשה וההזנחה של הנושא הזה גורמת לא רק לכך שהנוער מרגיש מתוסכל, אלא הדבר הזה כמובן מהדהד בכל הקהילה, גם אצל ההורים, גם אצל המשפחה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: לא יכול להיות שנוער שבמקום שהוא בא ממנו השתלב במערכת, למד והצליח, הפך פה לנוער עבריין.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אנחנו נציג בנושא הזה תוכנית פעולה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: כרגע אנחנו עושים מספר פעולות נקודתיות, הן עדיין לא גובשו לכלל תוכנית כוללת.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אנחנו מתעסקים בנושא של ספורט כמניעה, אנחנו מסייעים לגופים כמו על"ם והפוך על הפוך.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: בקיץ נעשה, יחד עם מט"ב תוכנית לילדים בטלוויזיה על החשיבות של קליטת עלייה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אני חושבת שזה לא מספיק, אנחנו רק בשלבים ראשונים של הכנת התוכנית ואנחנו צריכים עוד לפתח אותה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אני רוצה להתייחס בכמה מלים לשאלת הקליטה של הקהילה האתיופית.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אנחנו הצבנו לעצמנו בנושא הזה שני יעדים.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: היעד הראשון הוא פינוי אתרי הקראוונים.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: יש היום 11 אתרי קראוונים.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: בעצם יש תשעה, כי שניים נסגרו בעת האחרונה.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: אני מאד מקווה שגבעת המטוס וחצרות-יסף ייסגרו גם הם במהלך השנה הנוכחית.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: גבעת המטוס מיועדת לסגירה עד סוף הקיץ.

דרך אגב, רבים מהעולים אומרים לנו: בספטמבר-אוקטובר אנחנו מקווים שכבר לא יהיו שם משתכנים.

יורי שטרן: כבוד השרה, מה עם המשפחות הלא-אתיופיות שגרות במקום?

יולי תמיר: אין בסמכותנו לטפל במשפחות הלא-אתיופיות שגרות במקום.

יורי שטרן: יש שם משפחות רוסיות שגרות תשע שנים.

יורי שטרן: התחלפו חמישה מחזורים.

יולי תמיר: הן משפחות של עולים, אבל יש שם גם קהל גדול של לא עולים.

יולי תמיר: לא הבנתי את שאלתך.

יולי תמיר: אנחנו מטפלים בכל העולים, אבל יש שם גרעין לא קטן של ותיקים שבהם אנחנו לא יכולים לטפל.

יולי תמיר: אבל מה שאני אומרת על פינוי האתר נכון לגבי כל העולים.

יולי תמיר: מירב המשתכנים הם יוצאי אתיופיה, אבל כמובן שזה אומר על כולם.

יולי תמיר: יש עדיין בעיה קשה שלא קיבלנו לה פתרון, והיא הגדלת משכנתאות לצעירים יחידים מקרב בני הקהילה.

יולי תמיר: צעירים יחידים מקרב בני הקהילה לא מסוגלים לרכוש דירות.

יולי תמיר: הם נתקעים באתרי הקראוונים, הם נתקעים במרכזי הקליטה של הסוכנות, בהוסטלים.

יולי תמיר: נוצר מצב מאד טראגי.

יולי תמיר: אנחנו הגשנו לממשלה בקשה כדי לפתור את הגדלת המשכנתאות של היחידים ולהשוות את המשכנתאות של אלה שגרים במרכזי הקליטה לאלה שגרים באתרי הקראוונים.

יולי תמיר: לצורך זה נדרש סכום לא קטן של למעלה מ-200 מיליון שקל.

יולי תמיר: אני מוכרחה לציין שלמרות שהאוצר הולך לקראתנו כמעט בכל דבר שביקשנו בזמן האחרון ובאמת הגדיל לנו את התקציב באופן נדיב ויפה, הנושא הזה זאת הגדלה מאד משמעותית ובענין הזה אנחנו לא רואים עדיין את הפתרון.

יולי תמיר: אנחנו נפנה את האתרים עד כמה שאנחנו יכולים, אבל אנחנו יודעים שנוצרים כיסי מצוקה שמאוכלסים בעיקר על-ידי צעירים ועל-ידי יחידים, ובסופו של דבר נצטרך לתת פתרון לשאלה הזאת.

יולי תמיר: הנושא השני שקשור לקליטת הקהילה האתיופית הוא הטיפול ביישובי הקבע.

יולי תמיר: בניגוד למה שהניחו בעבר במשרד, הבדיקה שלנו הראתה שהמעבר מאתרי הקראוונים ליישובי הקבע לא פותר את הבעיה.

יולי תמיר: זאת אומרת, היתה הנחה שקנו דירה, עברו ליישוב קבע, אפשר לראות אותם כאילו נקלטו.

יולי תמיר: לא מני ולא מקצתי.

יולי תמיר: ביישובי הקבע מתפתחים אתרי מצוקה חדשים ואנחנו השנה יוצאים בתוכנית – זה פרוייקט גדול שמוליך אותו חנוך צמיר – אנחנו מתחילים בפעילות קודם-כל בעשר שכונות שהן עתירות עולי אתיופיה, פרוייקט של ליווי ויצירה של מוקדי טיפול, יחד עם העיריות, עם הג'וינט, הסוכנות היהודים וגופים אחרים.

יולי תמיר: רק בימים אלה קיבלנו את התקציב לפרוייקט הזה, כך שאנחנו יוצאים אתו ממש לדרך.

יולי תמיר: אני מאד שמחה שקיבלנו אדם מקרב הקהילה שינהל את הפרוייקט.

יולי תמיר: זו פעם ראשונה שהמנהיגות ניתנת לבני הקהילה – רב-סרן בצבא, קיבלנו אותו בהשאלה מהצבא.

יולי תמיר: שמו מיקי אחיון ואנחנו נצא לדרך ממש בימים הקרובים.

יולי תמיר: הנושא האחרון שהצגנו בפני הממשלה הוא עלויות הקליטה של העולים שמצויים היום במחנות המעבר באדיס-אבבה ובגונדר.

יולי תמיר: אני חושבת שצריך לעשות מבצע מהיר לבדוק את הזכאות שלהם.

יולי תמיר: אלה מהם שבאים לארץ נטפל בהם באורח נכון ונקלוט אותם.

יולי תמיר: פשוט נתנו לממשלה איזו שהיא תמונה כלכלית כמה זה יעלה כדי שנוכל להיות מוכנים לקלוט את אלה שיבואו.

יולי תמיר: בישיבה האחרונה של ועדת שרים לענייני קליטה הוחלט לממן שליחת שליחים לאתיופיה, וסוף-סוף לסיים את המצב הטראגי הזה שאנשים יושבים שם ומחכים בלי שבעצם הם מקבלים סיוע ובלי שהם יודעים אם הם זכאים לבוא או לא.

יולי תמיר: לסיכום, שני דברים שהם חשובים לנו מאד.

יולי תמיר: מעבר לכל הדברים הללו מרחפת שאלה שהיא אולי החשובה ביותר והיא שאלת השילוב התרבותי-חברתי של העולים בחברה.

יולי תמיר: אני רוצה להגיד לכם שיותר ויותר אני שומעת בביקורים ובפגישות, אם זה בעיריות ואם זה בבתי-ספר, דברים קשים מאד ועצובים מאד מהעולים על הוותיקים ומהוותיקים על העולים.

יולי תמיר: יש מתח עצום בשטח.

יולי תמיר: אתמול הייתי אצל ילדים בבית-ספר דנמרק, בית-ספר שהמנהל שלו מאד מודע לנושאים החברתיים ושמעתי דברים שאני אפילו לא רוצה לחזור עליהם כמה הם היו חמורים.

יולי תמיר: אנחנו חייבים לעשות מהלך הרבה יותר מקיף של עידוד העולים להכיר את החברה הוותיקה ועידוד של החברה הוותיקה להכיר את החברה של העולים.

יולי תמיר: אני חושבת שיש צורך להעביר מסר מאד ברור לחברה הוותיקה שהיא חייבת להשתנות, אם היא רוצה באמת לדבר על שילוב העולים בחברה, שלא יכול להיות מצב שרק העולים נדרשים להשתנות והחברה הוותיקה רואה עצמה כפטורה מלעבור שינויים חברתיים.

יולי תמיר: אני מקווה שאנחנו יוצאים בפרוייקט של שילוב תרבויות.

יולי תמיר: גם לזה קיבלנו סוף-סוף את המימון ואנחנו יכולים בימים הקרובים להתחיל וליישם חלק ניכר מהפרוייקטים שדיברנו עליהם.

יולי תמיר: התחלנו את זה מאד בצניעות עד שהשבוע קיבלנו 23 מיליון שקל למשרד הקליטה.

יולי תמיר: חלק מהכסף יילך לנושא הזה, שאני חושבת שהוא נושא מאד חשוב.

יולי תמיר: לסיכום הדיון, אנחנו דרשנו מהממשלה שלושה דברים.

יולי תמיר: קודם-כל לחולל שינוי בסדר העדיפויות.

יולי תמיר: משמע, להקדיש יותר משאבים לקליטת עלייה, לסייע בטיפוח תודעת הקליטה, וגם בשילוב עם הסוכנות היהודית והג'וינט, לגייס את יהדות העולם לנושא של קליטת עלייה.

יולי תמיר: אני חושבת שאם נעבוד נכון נוכל בשנה הבאה להציג תקציב נכון יותר, מסודר יותר שעונה על הבעיות.

יולי תמיר: דבר שני, אנחנו ביקשנו, ולתדה

יולי תמיר: מתי זה לא היה קיים, ביקשנו ממשרד האוצר דיווח להיכן הולכים הכספים שמיועדים לעולים.

יולי תמיר: כי יש משרדים, כמו משרד החינוך, שיש לנו אתו שיתוף-פעולה מצוין ואנחנו יודעים מה קורה לכספי הקליטה במשרד החינוך.

יולי תמיר: אבל לא פעם ולא פעמיים מתגלה לנו שיש כספים שיועדו לנושא ובעצם נעלמו בדרך.

יולי תמיר: הם נעלמו בדרך כי משרד הקליטה לא יודע עליהם, אף אחד לא מפקח עליהם, ותמיד זה הופך למן סעיף כזה שאפשר לנצל אותו לכל מיני צרכים לא ברורים.

יולי תמיר: לקראת דיוני התקציב לשנה הבאה נקבל דיווח מדויק מה הם הכספים הצבועים לקליטת עלייה בכל המשרדים האחרים.

יולי תמיר: זה יאפשר לנו להקים מערכת יותר יעילה, לשלב כוחות נכון עם המשרדים השונים, לחייב אותם להוציא את הכסף אך ורק על קליטת עלייה, ואז אני חושבת שאנחנו נראה את ההשקעה הנכונה בעולים נותנת פירות ובסופו של דבר אני מאמינה שגם תכנון נכון וגם תקצוב נכון יכולים לשפר מאד את המצב בשטח.

נעמי בלומנטל: תודה רבה לשרת הקליטה על הסקירה המאד מקיפה.

נעמי בלומנטל: בוועדה עסקנו ברוב הנושאים האלה במשך השנים.

נעמי בלומנטל: אני שמחה שהם יטופלו, אבל לצערנו לרוב הנושאים האלו למעשה לא נמצא מענה, ואנחנו יכולים לעבור סעיף-סעיף ולראות עד כמה אנחנו רחוקים, ובהרבה מן המקרים הבעיות אף הוחרפו ותיכף נתייחס אליהן.

נעמי בלומנטל: רשות הדיבור לחבר-הכנסת נודלמן שביקש להעלות על סדר-היום את נושא מצוקת הדיור הציבורי כנושא ראשון.

נעמי בלומנטל: בבקשה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: אין ספק שהעלייה האחרונה הביאה לישראל שגשוג והתקדמות, אבל בכל זה יש כמה בעיות שהן כשלון גדול.

מיכאל נודלמן: אני לא מאלה שרואים רק שחור ולבן.

מיכאל נודלמן: יש דברים טובים.

מיכאל נודלמן: ביום ראשון ביקרתי בצפון בכמה מפעלי "היי-טק", ואחד מבעלי המפעל אמר לי: אם לא היתה עלייה, אי-אפשר היה לפתח מפעלים כאלה.

מיכאל נודלמן: התקדמנו בספורט, במדע ובכל המסלולים, עם השקעה גבוהה מאד בעולים, אבל יש כמה דברים שנכשלנו בהם ונראה שאי-אפשר לפתור את הבעיה.

מיכאל נודלמן: אתן לכם כמה מספרים ואחר-כך אומר כמה מלים על הדיור בכלל ואשים דגש מיוחד על הדיור הסוציאלי.

מיכאל נודלמן: באופן עקרוני, בעשור האחרון קיבלו דיור סוציאלי רק 8% מבין אלה שמוגדרים כזכאי דיור סוציאלי.

מיכאל נודלמן: זה אומר ש-40,000 אנשים שמוגדרים כמקרים סוציאליים קנו דירות ואנחנו יודעים מול איזה בעיות הם עומדים היום, כשהם לא מסוגלים להחזיר את ההלוואות שהם קיבלו.

מיכאל נודלמן: זו בעיה גדולה.

מיכאל נודלמן: יש 76,000 משפחות ששוכרות דירות בשוק החופשי.

מיכאל נודלמן: זה אומר ש-40,000 פנסיונרים יחידים, משפחות חד-הוריות מסתובבים בשוק החופשי ורוצים לחיות.

מיכאל נודלמן: אני שואל את שרת הקליטה ואת נציגי הסוכנות, איך זה ייתכן שמספר כזה של מקרים סוציאליים יהיו במדינה שקולטת עלייה?

מיכאל נודלמן: הם מקבלים עזרה מהמדינה, אבל אתם יודעים יותר טוב ממני שהעזרה היא 50% ובמקרה הטוב 60% שהם צריכים לשלם לבעל הדירה ונשארים בידם גרושים כדי לחיות, כדי להתקדם קצת וכדי לעזור לילדים ולנכדים.

מיכאל נודלמן: זו בושה למדינה קולטת עלייה כשאנחנו מדברים על מספרים כאלה.

יולי תמיר: חבר-הכנסת נודלמן, יורשה לי לשאול אותך שאלה אחת.

יולי תמיר: הרי המצב הזה היה קיים כל תקופתה של הממשלה הקודמת.

מיכאל נודלמן: אני לא מאשים את הממשלה הזאת.

יולי תמיר: לא, אני אומרת שבעיית הדיור הציבורי רובצת על מדינת ישראל כבר הרבה מאד שנים, ואני חושבת שמן הראוי היה לפחות שתברכו על העובדה שפעם ראשונה אנחנו עושים נסיון כדי לעשות שינוי אמיתי, וכשתראו את הדו"ח גם תבינו את גודל השינוי.

יולי תמיר: דרך אגב, השנה משרד הקליטה מספק יותר פתרונות מאי-פעם, כי לקחנו את המחירים ששילמו למקבצי דיור, הורדנו אותם באופן ניכר ואנחנו נספק יותר פתרונות.

יולי תמיר: לא נפתור בשנה אחת את בעייתם של 50,000 ממתינים, אבל המצב משתפר ואתם צריכים להכיר בזה.

מיכאל נודלמן: כאשר אנשים לא ימתינו בתור 25 שנה אני אומר תודה.

מיכאל נודלמן: עכשיו אני לא יכול להגיד תודה לאף אחד.

מיכאל נודלמן: טוב שאתם עושים משהו.

מיכאל נודלמן: את אומרת שנעשה נסיון, אבל אנחנו לא יודעים על כך.

מיכאל נודלמן: אפשר לפתור את הבעיה רק על-ידי בנייה ציבורית במימון ממשלתי, כמו בכל המדינות.

מיכאל נודלמן: יש בעיות רבות, אבל נראה שהבעיה הזאת היא של חברי-הכנסת יורי שטרן, מיכאל נודלמן וסופה לנדבר.

מיכאל נודלמן: אומרים שוועדת שרים צריכה לקבל החלטה.

מיכאל נודלמן: איך פותרים את הבעיה?

מיכאל נודלמן: אם את חושבת שאפשר לפתור את הבעיה על-ידי מקבצי דיור, בבנייה תקציבית, אני אומר שזה בלתי-אפשרי כאשר בתור ממתינים למעלה מ-80,000 מסכנים כאלה.

יולי תמיר: חבר-הכנסת נודלמן, כפי שאמרתי, זה רק חלק מהפתרון.

יולי תמיר: בחודש הבא נציג תוכנית מקיפה.

מיכאל נודלמן: אני מבקש שלא תקבלי את דבריי כבקורת עלייך.

מיכאל נודלמן: הדברים האלה נמשכים כבר עשר שנים.

מיכאל נודלמן: את הגעת למשרד כשיש תור גדול, פקק גדול.

מיכאל נודלמן: את לא צריכה להתגונן, כי אני לא מבקר אותך.

יולי תמיר: אם אתה מבקר את המצב הקודם, אין בעיה.

יורי שטרן: חבר-הכנסת נודלמן ואני נלחמנו גם בממשלה הקודמת והבקורת שלנו היתה מאד-מאד חריפה.

יורי שטרן: המצב חמור.

יורי שטרן: אנחנו לא זורקים את זה עלייך, אבל מדברים על הבעיה.

יולי תמיר: זה רק לא הוגן להגיד שאני לא שותפה יחד אתכם למאבק ולהגיד שזאת בעיה של חברי-הכנסת נודלמן ושטרן ולא שלנו.

יולי תמיר: זה מה שהוא אמר.

נעמי בלומנטל: אין ספק שיש בעיה מובנית של דיור.

נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים על זה כל השנים האלה.

נעמי בלומנטל: נמצאים כאן אנשים שעושים עבודה טובה מאד, כמו ישראל שוורץ וחביב קצב.

נעמי בלומנטל: אני לא חושבת שמישהו המציא את הגלגל מאז שהתחלפה הממשלה.

נעמי בלומנטל: אנחנו באותו מצב.

נעמי בלומנטל: להיפך, אני חושבת שעקב חוק הדיור הציבורי, שהרוב לא מנצלים אותו, המצב מבחינת העולים החדשים חמור יותר.

יולי תמיר: זה לא נכון.

נעמי בלומנטל: תיכף נשמע נתונים.

נעמי בלומנטל: בזמנו שמענו מפי האנשים האמונים על הדיור לעולים על הדאגה שלהם כאשר יעבור חוק הדיור הציבורי.

יולי תמיר: אבל החוק עבר בליווי החלטת ממשלה ששומרת על עתודות הדיור שיופנו לעולים.

נעמי בלומנטל: אנחנו יודעים שיש מצבור מסוים.

נעמי בלומנטל: לא ראינו שנבנה דיור ציבורי.

נעמי בלומנטל: זאת אומרת, בין שזו ממשלה כזו או אחרת, עד שלא - - -

יולי תמיר: אם תאפשרי לי לתת את ההסבר המקצועי לכך תביני שזה לא כך.

נעמי בלומנטל: גברתי השרה, אני חושבת שנתתי לך את מלוא רשות הדיבור ואת הצגת את הדברים.

נעמי בלומנטל: אנחנו כחברי הכנסת שאמורים לראות מה באמת נעשה, רוצים לשאול את השאלות, וגם נקבל תשובות.

מיכאל נודלמן: אני עוד לא סיימתי.

נעמי בלומנטל: בוודאי, בבקשה.

מיכאל נודלמן: בעיית הדיור היא לא רק של העולים ושל מקרים סוציאליים.

מיכאל נודלמן: זו גם בעיה של סטודנטים ושל חיילים משוחררים.

מיכאל נודלמן: זאת בעיה של כל העם.

מיכאל נודלמן: בעיית הדיור נובעת מהעובדה שמחירי הדירות בארץ הם מאד גבוהים.

מיכאל נודלמן: מחיר דירה בת שלושה חדרים עלה בעשור האחרון מ-55 משכורות ממוצעות ל-90 משכורות.

מיכאל נודלמן: בארצות-הברית, באוסטרליה ובאנגליה מחיר דירה בת שלושה חדרים הוא 30 משכורות ממוצעות.

מיכאל נודלמן: בארץ אומרים לנו, ויש גם הרגשה שעל כל הדברים האלה אחראים הקבלנים.

מיכאל נודלמן: שרת הקליטה אמרה שאנחנו צריכים לפנות לארצות-הברית ולסוכנות היהודית שיעזרו לנו.

מיכאל נודלמן: אבל חברים, 60% ממחיר הדירה הוא מסים ועלות הקרקע שהמדינה גובה מהאזרחים שלה.

מיכאל נודלמן: בקדנציה הקודמת עסקתי בזה.

מיכאל נודלמן: הלב כואב לי כשאני רואה מה קורה בנושא הדיור.

מיכאל נודלמן: כשיש קבלת קהל, רוב הפניות של האנשים הם בנושא דיור, שאיבדו כבר את התקווה לקבל עזרה או פתרון בנושא הזה.

מיכאל נודלמן: יש נתונים המצביעים על כך שהמשכנתא המועדפת שניתנת לעולים מגיעה ל-25% ממחיר הדירה.

מיכאל נודלמן: בשנת 1989 גובה המשכנתא היה 48% מעלות הדירה.

מיכאל נודלמן: ההלוואה שהעולים צריכים לקבל בבנקים גדלה ב-334%.

מיכאל נודלמן: ההחזר החודשי של העולים גדל ב-426%, מ-468 שקל ב-1989 עד 2,461 שקל ב-1999.

מיכאל נודלמן: ההחזר החודשי מגיע ל-50% מההכנסה.

מיכאל נודלמן: זה בלתי-אפשרי.

מיכאל נודלמן: איך משפחה יכולה לחיות כשמחצית ההכנסה הולכת להחזר המשכנתא?

מיכאל נודלמן: זו בעיה גדולה, אבל אני לא רואה שמישהו בממשלה רוצה לעשות ניתוח עמוק.

מיכאל נודלמן: לפני חודש שלחתי מכתב לראש הממשלה והוא השיב לי שהוא העביר את כל המכתבים בנושא הזה למשרד השיכון ולמשרד האוצר.

מיכאל נודלמן: ממשרד ראש הממשלה קיבלתי תשובה, אבל מהמשרדים האחרים עדיין לא קיבלתי תשובה.

מיכאל נודלמן: חברת-הכנסת סופה לנדבר ואני הקמנו שדולה למען הדיור ואנחנו מקימים עכשיו בשטח לובי חברתי.

מיכאל נודלמן: אם הממשלה לא תקבל החלטה שתתן פתרון ברור לדירות סוציאליות, ולסתם דיור, יהיו הרבה בעיות ואני חושב שהן תהיינה יותר חריפות מהפגנת המורים, הרופאים ומכל ההפגנות, כי בן-אדם בלי דירה הוא בן-אדם בלי שורש, ואנחנו יושבים ומדברים, מתווכחים מי יותר צודק, ובינתיים אנשים סובלים ועוד יסבלו הרבה זמן אם לא יימצא פתרון.

נעמי בלומנטל: חבר-הכנסת נודלמן, אתה בהחלט צודק בכל מה שאמרת.

נעמי בלומנטל: לפי מה שמסתמן היום אנחנו מדברים על כ-90% מן הזכאים שבתנאים הקיימים אנחנו לא רואים להם שום פתרון.

נעמי בלומנטל: זה כבר כמה שנים שאנחנו לא ממש מוצאים פתרון מבחינת הדיור לכל אותן אוכלוסיות.

נעמי בלומנטל: גם לגבי הדור השני של האוכלוסיה האתיופית, שזו הוצאה של עשרות מיליונים, כשאנחנו לא רואים בכלל איך אפשר לפתור את הבעיה.

נעמי בלומנטל: אני רוצה לשמוע את ישראל שוורץ וחביב קצב, באיזה מצב אנחנו עומדים.

נעמי בלומנטל: אבל לפני-כן רשות הדיבור לחבר-הכנסת יורי שטרן.

נעמי בלומנטל: בבקשה.

יורי שטרן: אני רוצה לומר כמה דברים גם בנושא הדיור וגם בקשר לדברים אחרים שהשרה הזכירה.

יורי שטרן: אני דווקא התרשמתי מאד לטובה מהדיווח מבחינת הצגת הבעיות, שיש גישה כוללת או מערכתית לפתרונן.

יורי שטרן: לכן אני לא חושב, כבוד השרה, שאת צריכה לקבל את הביקורת הזאת כהערה אישית מצדו של חבר-הכנסת נודלמן או מצדי.

יורי שטרן: אבל משרד הקליטה, במיוחד בתחום הדיור, הוא משרד לא גדול, לא בעל אמצעים, והיכולת שלך כשרה לפתור את הבעיות האלה במסגרת התקציבים שעומדים לרשות משרד הקליטה היא מוגבלת ביותר.

יורי שטרן: המשבר נמשך ונהיה חריף יותר ויותר, כי חלק מהמשפחות שבלית ברירה קנו דירה הן היום עבדים למשכנתא שלהם והם מוכרים את הדירות, ויש פה הסתבכויות נוספות.

יורי שטרן: הממשלה החדשה בינתיים לא שינתה בזה דבר.

יורי שטרן: ההחלטה שבמקביל לקבלת חוק הדיור הציבורי תהיה כביכול אם לא בנייה חדשה, לפחות פיצוי בסדר-גודל של מחזור הדירות הציבוריות שהיה קודם, זאת ההחלטה של הממשלה הקודמת.

יורי שטרן: אבל ההחלטות האלה משאירות את מספר הדירות הציבוריות במקרה הטוב באותה רמה.

יורי שטרן: אלא מה?

יורי שטרן: הממשלה החדשה שינתה את חוק הדיור הציבורי לרעת העולים.

יורי שטרן: כי אם בגרסה הקודמת העולים שנכנסו לדירות ציבוריות אחרי חמש שנים כבר היו זכאים להטבות לפי החוק, היום התקופה הזאת הוארכה ל-12 שנים.

יולי תמיר: לשבע שנים.

יולי תמיר: מי שגר שבע שנים כבר יכול לרכוש.

יורי שטרן: משבע שנים מתחיל החישוב, אבל רק אחרי 12 שנים אפשר להתחיל ולממש את ההטבות.

יורי שטרן: לכן יש פה שינוי ברור וחד-משמעי לרעת העולים הלא-רבים שבכל-זאת הצליחו להיכנס לדיור ציבורי בעשור האחרון.

יורי שטרן: את ירשת פה ירושה מאד כבדה ואני חושב שעמיתייך בממשלה לא כל-כך עוזרים לך למצוא פתרונות.

יורי שטרן: לגבייך כשרה, לאחר שראיתי היום את התוכנית, אני עוד יותר בטוח שכאשר תקום הממשלה החדשה אני אמליץ שאת תמשיכי להיות בוודאי המנכ"ל.

יורי שטרן: מבחינת המימדים של מצוקת הדיור, הם גדולים מ-50,000, כי 50,000 הם רק העולים הקשישים מקרב האוכלוסייה הרוסית.

יולי תמיר: לא.

יולי תמיר: 50,000 הם כל הזכאים.

יורי שטרן: זכאים בהגדרה הצרה ביותר.

יורי שטרן: זאת אומרת, רק נכים.

יולי תמיר: קשישים, נכים ואמהות חד-הוריות.

בוריס מפציר: חבר-הכנסת שטרן, המספר הזה כולל את כל סוגי האוכלוסייה בהגדרה הרחבה ביותר שעמיתינו ממשרד השיכון סומכים עליה.

יורי שטרן: אני חקרתי את הנושא הזה.

יורי שטרן: רק קשישים עולים יחידים יש למעלה מ-30,000.

יורי שטרן: זוגות קשישים עולים שאין להם עדיין פתרון יש למעלה מ-20,000, וזה כבר 50,000.

חביב קצב: אבל לא כל קשיש שנמצא בארץ הולך לדירה ציבורית, או להוסטל או למקבץ.

חביב קצב: יש פתרונות כלליים.

חביב קצב: כשאתה מדבר על דיור ציבורי - - -

יורי שטרן: אני מדבר על סך כל הפתרונות הסוציאליים, שבוודאי דורשים מספרים גדולים יותר – 70 – 80 אלף לפחות, גם לאנשים טרום-פנסיה וכו'.

מיכאל נודלמן: 76,800 אנשים.

סופה לנדבר: רבותיי, אני רוצה לשנות את הנאומים ואת האינטונציה.

סופה לנדבר: אתם כנראה לא רואים מה שכולם ברחוב רואים.

סופה לנדבר: אני מבינה שאתם רוצים להפיל את הממשלה, אבל אני רוצה להרגיע אתכם – זה לא יקרה עד סוף הקדנציה.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד שמה שאתם לא רואים רואים במדינת ישראל.

סופה לנדבר: אהוד ברק, למרות הכל, עשה מה שלא עשו ראש הממשלה הקודם וחמישה ראשי ממשלות.

נעמי בלומנטל: תוך שנה אין לו קואליציה.

נעמי בלומנטל: אף אחד לפניו לא הגיע לזה.

סופה לנדבר: גברתי היושבת-ראש, אני חושבת שכאשה וכאם את לא יכולה לא לראות שהוא הוציא את החיילים שלנו מלבנון.

נעמי בלומנטל: אנחנו דנים עכשיו על העולים החדשים ואני בטוחה שהם ישמחו אם גם את תתייחסי אליהם.

סופה לנדבר: כיושבת-ראש ועדת העלייה והקליטה את יודעת כמונו שגם משפחות עולים נפגעו כשבמלחמה הזאת נהרגו גם ילדים של עולים חדשים.

נעמי בלומנטל: בכל מלחמות ישראל נהרגו גם עולים חדשים.

סופה לנדבר: אני חושבת שהיום צריך להגיד, אחרי נאומה של שרת הקליטה, שאני כן התרשמתי ממנו, שמגיע לכם כל הכבוד על שביצעתם את חוק הווטראנים והבלוקדניקים כפי שהבטחתם.

סופה לנדבר: גברתי השרה, יכול להיות שיש פחות שיתוף-פעולה, כפי שאמרו חברי-הכנסת שטרן ונודלמן, שיש לנו גם בוועדת העלייה והקליטה, שאנחנו סבלנו במשך כמה שנים ואנחנו מרגישים את הסבל בשטח, ויש כמה רעיונות שאני חושבת שצריך לקחת אותם בחשבון.

סופה לנדבר: אני חושבת שהיינו צריכים לפתוח את העמותות שפעלו בשטח ובנו מאות אלפי דירות והוזילו את הבנייה.

סופה לנדבר: ייתכן שצריך לאמץ את הפרוייקט "בנה דירתך" של בנימין בן-אליעזר, שהיה מצוין, ודירה זולה שיכולה להתאים למשפחות עולים שנמצאות כמה שנים בארץ, למשפחות חד-הוריות ולמקרים סוציאלים קשים ופחות קשים.

סופה לנדבר: זה בעצם מה שאמר חבר-הכנסת נודלמן.

סופה לנדבר: אנחנו הקמנו לובי כדי לתת לממשלה כמה פתרונות, ויכול להיות שהממשלה צריכה לאמץ אותם.

סופה לנדבר: חבר-הכנסת נודלמן אמר שבמשך כמה שנים אלפי משפחות עולים רכשו דירות, אבל היום יש להן קשיים בהחזרת המשכנתא.

סופה לנדבר: יכול להיות שהשינוי הזה במשכנתא צריך להיות לא רק אמיץ, הוא צריך להיות דראסטי, על בסיס משכנתא מועדפת.

סופה לנדבר: אני לא מדברת על המשכנתא של יוצאי אתיופיה, אלא על כך שהפרינציפ היה כאשר פינו את הקראוונים.

סופה לנדבר: גברתי השרה, כל חברי הוועדה פעלנו למען דבר שאולי תוכלי לעזור לנו בו, כי הביורוקרטיה בכמה משרדים מפריעה לנו לבצע אותו.

סופה לנדבר: בהוסטלים ישנים גרים אנשים שמשלמים עבור שכירות פי שתיים מאשר בדיור מוגן, ואת יודעת את זה.

סופה לנדבר: יש לנו 15 הוסטלים כאלה בכל הארץ.

סופה לנדבר: היו פה חביב קצב, ישראל שוורץ, נציגי הסוכנות היהודית ו"עמיגור".

סופה לנדבר: ב-1 ביולי אנחנו דורשים לבצע את הדבר.

סופה לנדבר: נציגי המשרדים השונים הבטיחו שאנשים ישלמו אותו סכום כפי שמשלמים בהוסטלים או בדיור מוגן, זאת אומרת סכום השווה עד 8% מהכנסתם.

סופה לנדבר: אתמול קיבלנו עשרות טלפונים מהאנשים האלו, ואני לא רוצה שהם שוב יגיעו לירושלים.

סופה לנדבר: נציגי המשרדים הטילו על "עמיגור" לבצע דברים שלדעתי לא קשורים לדבר הזה.

סופה לנדבר: שיריבו לבד, שיבצעו את הדברים לבד, אבל אנחנו דורשים שמ-1 ביולי האנשים האלה ישלמו מחצית הסכום שהם משלמים היום.

סופה לנדבר: אני מבקשת ממך להתערב בענין, כי אנחנו חסרי-אונים ולא מסוגלים לעשות את זה.

סופה לנדבר: אני רוצה להדגיש שכולנו דואגים למה שקורה היום עם הילדים שלנו.

סופה לנדבר: יש עלייה של 700% בפשע בקרב בני-נוער, גם של עולים חדשים, בעשר השנים האחרונות.

סופה לנדבר: יש עלייה של 30% בשמוש באלכוהול.

סופה לנדבר: השבוע קיימנו דיון בוועדה למלחמה בנגע הסמים בהשתתפות נציגי עיריית אשדוד.

סופה לנדבר: לקחנו את אשדוד כדוגמה לעיר שעומדת במקום הראשון בקליטת עולים.

סופה לנדבר: ניסינו לשמש דוגמה ולהקים שם "פיילוט" לבעיה הזאת כדי לפתור אותה.

סופה לנדבר: זו בעיה חמורה מאד ומי שיכול לפתור אותה אלה דווקא אנשים דוברי אותה שפה, חוץ מאנשים מאד-מאד מקצועיים.

סופה לנדבר: לפני כחודש השתתפתי בסמינר, יחד עם חברי-הכנסת נודלמן ושטרן ורומן ברונפמן.

סופה לנדבר: התנועה הקיבוצית קיימה קורס יוצא מן הכלל לפסיכולוגים, שנמשך שנתיים.

סופה לנדבר: בקורס השתתפו פסיכולוגים יוצאי ברית-המועצות לשעבר יחד עם פסיכולוגים ישראלים ותיקים, אנשים שמסוגלים לצמצם את הפער בין המנטאליות של העולה כאשר הוא מגיע לארץ לבין המנטאליות של ותיקים במדינה, אנשים שיכולים לתרום לפתרון הבעיה.

סופה לנדבר: אני חושבת שצריך להיפגש עם האנשים האלה ולבדוק את הרעיונות וללכת אתם בדרך הארוכה.

סופה לנדבר: אני מתרשמת מאד מהעובדה שהתחלתם לעבוד עם מהנדסים, אבל הדרך עדיין מאד-מאד ארוכה.

סופה לנדבר: גם על זה דיברנו בוועדת העלייה והקליטה.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד לך שחברת החשמל התחילה עכשיו לפטר עובדים באשקלון.

סופה לנדבר: פיטרו 300 – 400 אנשים, חלק מהם עולים חדשים.

סופה לנדבר: אני חושבת שדווקא לדברים שאת אמרת צריך לקחת משם מהנדסים שבנו תחנת כוח מדהימה ביותר.

סופה לנדבר: צריך לא רק למנוע את הפיטורים אלא למנוע מאנשים שעבדו ותרמו למדינת ישראל, שיעמדו מחר בתור בלשכת העבודה.

סופה לנדבר: כאשר העולים לומדים בקורס, הם לומדים.

סופה לנדבר: כאשר צריכים לקבל את האנשים האלה לעבודה, אף אחד לא מוכן.

סופה לנדבר: בענין הזה צריכה להיות תמיכה של משרד הקליטה.

סופה לנדבר: כאשר אורה נמיר היתה שרת העבודה והרווחה היה שם פרוייקט של 45 .

סופה לנדבר: יכול להיות שהפרוייקט הזה, עם שינוי כלשהו, צריך לצאת לפועל, כי הסבל בקרב בני 45 הוא כפול.

סופה לנדבר: אלה הדברים שרציתי להגיד לך, ויישר כוח.

סופה לנדבר: אני חושבת שיחד עם ועדת העלייה והקליטה ועם הנסיון שלנו, ויש לנו נסיון, אנחנו יכולים לעשות יחד דברים.

סופה לנדבר: וכפי שאמרו קודמיי, יש לנו הרגשה שהיינו רוצים יותר שיתוף-פעולה כדי לבצע יחד את הדברים.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חבר-הכנסת בריילובסקי, בבקשה.

ויקטור בריילובסקי: אני רוצה בראש ובראשונה לברך על הנאום והדו"ח של שרת הקליטה גב' יולי תמיר.

ויקטור בריילובסקי: אני חושב שזה היה דו"ח מאד מעניין, ואנחנו גם רואים התקדמות בכל כיווני העבודה במשרד הקליטה.

ויקטור בריילובסקי: אבל כשאנחנו רואים את הכותרת של החוברת שבידינו – "לקראת המיליון הבא" – אנחנו צריכים לחשוב קצת על המיליון הבא גם כן.

ויקטור בריילובסקי: בתחום הדיור אנחנו מנסים לעשות כל הזמן פה ושם איזה שהוא שיפור, אבל ברוסיה כולם יודעים שבעיית הדיור בישראל היא בעיה ללא פתרון.

ויקטור בריילובסקי: יש רק פתרון אחד, והוא דיור ציבורי.

ויקטור בריילובסקי: אם ברוסיה אנשים יידעו שבארץ יש דיור ציבורי, ויש פתרון, אז יש סיכוי למיליון הבא.

ויקטור בריילובסקי: אם לא, אני חושב שהסיכויים למיליון הבא הם מאד-מאד קלושים.

ויקטור בריילובסקי: אני גם רוצה להוסיף משהו בענין אולפנים.

ויקטור בריילובסקי: אני זוכר שכשאני באתי לארץ עם איזה שהוא יידע בסיסי בעברית, ראיתי שיש הפרש עצום בין אולפן של מוסד שקשור עם משרד הקליטה לבין אולפן באוניברסיטה.

ויקטור בריילובסקי: כשאני באתי לאולפנים של אוניברסיטת תל-אביב, תיכף ומיד ראיתי שיש שם שיטת לימוד והם יודעים שצריכה להיות הדרכה ל-12 דרגות ואפשר להתקדם בצורה מאד מהירה.

ויקטור בריילובסקי: אנחנו צריכים ללמוד מהאולפנים המתקדמים האלה ולהשתמש בנסיון שלהם.

ויקטור בריילובסקי: קורסי הסבה.

ויקטור בריילובסקי: אני מברך מאד על הרעיון שכל קורסי ההסבה צריכים להיות בקשר הדוק עם מקורות עבודה, ואפילו בשיתוף-פעולה עם אנשים ממקורות העבודה, כי רק כך אפשר לעשות את הקורסים האלה לאפקטיביים.

ויקטור בריילובסקי: לפני כמה שנים ראיתי שהקורסים האלה הם דרך לתת איזה שהוא עסק לאנשים שיש שם, וגם לאנשים שמלמדים בקורסים האלה.

ויקטור בריילובסקי: אם אנחנו חושבים שקורסים באמת צריכים להיות כך, שאחרי הקורסים האלה בן-אדם לא צריך ללכת לעוד קורס ולעוד קורס, אלא פשוט למצוא מקום עבודה, אנחנו צריכים לעשות קורסים בשיתוף-פעולה עם מקורות עבודה.

ויקטור בריילובסקי: בסך-הכל אני חושב שיש התקדמות ואני מקווה שתהיה התקדמות נוספת.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: רשות הדיבור לישראל שוורץ.

מיכאל נודלמן: בבקשה.

ישראל שוורץ: אם היה פה חבר מכוכב אחר שומע את הדברים, היה בטוח שכל העולים גרים ברחוב.

ישראל שוורץ: מחירי הדירות עולים, משכנתאות בלתי-אפשריות, הסיוע בשכר-דירה לא מספיק וכולם גרים ברחוב.

ישראל שוורץ: אבל זה לא נכון.

ישראל שוורץ: כיוון שהדיון הזה מתמקד בדיור ציבורי שבו המצב פחות טוב מאשר באספקטים אחרים של דיור, אז זה קצת משבש את הראייה.

ישראל שוורץ: בסך-הכל אחוז הבעלות אצל העולים הוא כמו אצל הישראלים, עם כל מה שאמרת על שחיקת המשכנתאות.

ישראל שוורץ: למרות שהעולים נמצאים בארץ עשר שנים, הם הגיעו היום לאותו אחוז בעלות כמו הישראלים.

ישראל שוורץ: אם מדובר על האיכות הסגולית של העלייה, אז זו אחת מהאינדיקציות למצב הזה, שעולים קונים דירות.

ישראל שוורץ: אלה העובדות.

ישראל שוורץ: אפשר להגיד שזה קשה מאד, שהעולים הם עבדים למשכנתאות – דבר שאפשר אולי להגיד גם על הישראלים – אבל בסך-הכל למעלה מ-70% ממשפחות העולים הם היום בעלי דירה.

ישראל שוורץ: לא שהכל בהיר, אבל גם לא הכל כהה.

מיכאל נודלמן: אני לא אומר שהכל בהיר, אבל אתה לא אומר כמה משפחות גרות יחד, כמה מהן לוקחות יחד משכנתא.

מיכאל נודלמן: אני לא מבין למה אתם רוצים להראות שהכל ורוד.

ישראל שוורץ: לא אמרתי שהכל טוב, אבל גם לא הכל רע.

מיכאל נודלמן: כש-70,000 מקרים סוציאליים מסתובבים בשוק הדירות וכל שנה הם צריכים להחליף דירה, עם עזרה, זה אומר שלא הכל בסדר.

ישראל שוורץ: אני לא אומר שהכל בסדר.

סופה לנדבר: חבר-הכנסת נודלמן רוצה להגיד שהיום יש עודף גדול מאד של דירות, והעולים חסרי הדיור לא קונים אותן, מפני שהחזר התשלומים הוא 3,000 – 4,000 שקל לחודש.

סופה לנדבר: זה קשה למשפחה ותיקה, על אחת וכמה וכמה למשפחת עולים, ולכן אנחנו חושבים שצריך לשנות את הריבית ואת ההצמדה.

יולי תמיר: אני לא רוצה לפרוס את כל התוכנית כי לא גמרנו לגבש אותה, אבל אין ספק שהיא תכלול – ואני מקווה שלדבר הזה תהיה תמיכה ציבורית – קודם-כל הכרה במשכנתא לצרכי מס, דבר שיקל מאד על האנשים שרוכשים דירות.

יולי תמיר: אני חושבת שמשרד השיכון לא יתנגד לזה.

יולי תמיר: משרד האוצר כנראה כן יתנגד לזה.

יולי תמיר: יתנהל על זה מאבק ציבורי.

יולי תמיר: דרך אגב, כמו שאמר חבר-הכנסת נודלמן, זה טוב לא רק לעולים אלא לכל הזוגות הצעירים והאנשים שרוכשים דירות.

יולי תמיר: אני לא מאמינה שהפתרון יהיה בבנייה ציבורית.

יולי תמיר: בכל העולם נסוגים היום מבנייה ציבורית.

יולי תמיר: אנחנו מדברים היום על פתרונות של דיור להשכרה, על שינוי ייעודי דיור, על "בנה ביתך", כשהבונה הוא האדם ולא חברה ציבורית.

יולי תמיר: זאת אומרת, יש מגוון של פתרונות.

יולי תמיר: אנחנו נציג אותם, ונציג גם את העלויות שלהם.

יולי תמיר: דרך אגב, הזמנו לוועדת הדיור את כל הארגונים, שבאו והציגו את הדברים השונים.

יולי תמיר: משרד הקליטה לא יכול לפתור את זה, כי משרד השיכון הוא האחראי על הבנייה במדינת ישראל.

יולי תמיר: אנחנו יכולים להציע תוכנית.

יולי תמיר: יש לנו שיתוף-פעולה טוב מאד עם משרד השיכון.

יולי תמיר: בסך-הכל בין הדברים שהשר יצחק לוי ואני הצגנו בנושא הדיור לא היו חילוקי-דעות.

יולי תמיר: להיפך, היתה הסכמה והמסקנות שלהם ושלנו היו חופפות.

יולי תמיר: זה יהיה מאבק שנצטרך לנהל אותו בשיתוף-פעולה בינינו.

מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שהדיור הציבורי שבנו הוא "סלאמס" שסביבו נוצרות בעיות עוני, עם כל ההשלכות שלו.

יולי תמיר: נכון מאד.

סופה לנדבר: אני חוזרת לשאלתי בענין ההוסטלים.

סופה לנדבר: הבטחתם לנו ש"עמיגור" תטפל בזכאות, אבל אנחנו יודעים שאף אחד לא קיבל הזמנה כדי לחדש את הזכאות.

ישראל שוורץ: אתמול ישבנו בענין הזה עם "עמיגור" ואני מאד-מאד מקווה שעד 1 ביולי הבעיה תיפתר.

נעמי בלומנטל: חברת-הכנסת סופה לנדבר צודקת.

נעמי בלומנטל: חיכינו מספיק זמן, ואני מבקשת להעביר גם לשר או למנכ"ל, שאנחנו ממש דורשים לסיים את הפרשה הזאת.

נעמי בלומנטל: מספיק דנו על כך ואין שום סיבה שהענין לא ייפתר.

נעמי בלומנטל: אני חושבת שכל ממשלה שתהיה תצטרך להחליט לגבי דיור ציבורי.

נעמי בלומנטל: כשמציגים תמונה שלא רוצים שיהיו עוד פעם "סלאמס" כמו שהיו בשנות החמישים עם הבנייה החפוזה והלא-איכותית שגרמה לכך שאוכלוסיות חלשות גרו באזורים מסוימים, זה מצב לא טוב.

נעמי בלומנטל: אבל נראה לי שהמצג לגבי עולים חדשים הוא כל-כך קשה, גם זוגות ותיקים בחלקם, או למשל הדור השני של העולים מאתיופיה, זו בעיה עצומה שרובצת לפתחנו ואני לא רואה את האור בקצה המנהרה.

נעמי בלומנטל: כך שלדעתי לא יהיה מנוס מדיור ציבורי ואתם צריכים להתחיל להכין את התוכניות.

ישראל שוורץ: הבעיה היא לא תוכניות.

ישראל שוורץ: כדי לתת מענה לדיור ציבורי באופן שהצרכים מוצגים כיום מדובר בעשרות מיליארדים.

ישראל שוורץ: זה לא ענין של רצון טוב של פקיד באוצר להזיז סעיף תקציבי.

מיכאל נודלמן: למה אי-אפשר להעדיף יזמים, קבלנים, כמו שזה נעשה בהולנד או בגרמניה?

מיכאל נודלמן: המדינה רוצה רק לקחת כסף.

ישראל שוורץ: הקבלנים לא עובדים בחינם.

ישראל שוורץ: הכל עולה כסף.

מיכאל נודלמן: אם המדינה לא יכולה לפתור לבד את הבעיה, היא צריכה לתת עדיפות לדבר הזה.

נעמי בלומנטל: קיבלנו סקירה כללית על כל הבעיות שרובצות לפתחם של העולים החדשים.

נעמי בלומנטל: אני חושבת שאחת הבעיות החשובות מאד שגם העלינו אותה לא אחת בוועדה היא הדימוי של העולים החדשים והשילוב הבין-חברתי או בין-תרבותי בין עולים חדשים לבין ותיקים.

נעמי בלומנטל: מסתבר שבמספרים גבוהים ומבורכים כפי שיש היום נוצרות בעיות קשות מאד בבתי-הספר למשל, בשכנויות השונות, ואולי זאת היום, מלבד הדיור ובעיות אחרות, בעיה מספר אחת.

נעמי בלומנטל: אנחנו רואים בין בני הנוער מספרים מפחידים של נוער מנותק.

נעמי בלומנטל: אני זוכרת שפניתי אל ראש הממשלה הקודם ביבי נתניהו לגבי נוער מאתיופיה.

נעמי בלומנטל: דיברנו אז על כאלפיים בני-נוער שלא נמצאים בשום מסגרת, וגם פגשנו אותם בתחנה המרכזית בתל-אביב, אליה באים מכל קצווי הארץ.

נעמי בלומנטל: היום אנחנו מדברים בפירוש לא רק על בני העדה האתיופית.

נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים על ציבורים גדולים מאד של בני-נוער שלא נמצאים בשום מסגרת, חשופים לגורמים שליליים בחברה שלנו, לסמים ולאלכוהול.

נעמי בלומנטל: אני פונה כעת לסוכנות היהודית לקבלת נתונים על העלייה ומה הצפי שמסתמן אצלכם, שקשור במה שקורה בברית-המועצות לשעבר, הן מבחינה כלכלית והן מבחינת רמת האנטישמיות ויציבות השלטון.

נעמי בלומנטל: רשות הדיבור למייק רוזנברג.

נעמי בלומנטל: בבקשה.

יורי שטרן: תגיד לנו גם איך ישפיע מעצרו של גוסינקי.

מייק רוזנברג: אני לא מומחה כדי לומר מה ישפיע ברוסיה, אבל בעצמך אמרת שגם מה שקורה בארץ משפיע מאד.

מייק רוזנברג: כרגע יש ירידה של כ-10% לעומת שנת 1999, אבל צריך לזכור ש-1999 היתה שנה בולטת מאד.

מייק רוזנברג: אנחנו עדיין מדברים על 57,000 עולים שיגיעו מברית-המועצות לשעבר, שזה בסביבות 85% מהעלייה ועוד 10,000 עולים מיתר ארצות העולם.

מייק רוזנברג: כמובן שיש פה נעלם לגבי אתיופיה, שמאד קשה היום להגיד על איזה מספרים מדובר.

מייק רוזנברג: אנחנו מדברים השנה על 57,000 עולים, שזה בערך 10,000 פחות מהמספר שהיה לפני שנה.

מייק רוזנברג: לפי הערכה שלנו יש קצת יציבות, או התיצבות ברוסיה.

מייק רוזנברג: לאור החדשות של אתמול אינני יודע איך זה ישפיע.

מייק רוזנברג: אנחנו לא מאמינים שהמצב ברוסיה יציב.

מייק רוזנברג: יש מצב של התיצבות או יציבות מדומה אחרי הבחירות.

מייק רוזנברג: כך שאני מצטרף לכל אלה שאמרו שאם נדע לקלוט נכון, יש סיכויים שהמספרים יעלו ויגיעו להיקף של 1999, וכולנו מקווים שזה מה שיקרה.

נעמי בלומנטל: היו בעבר טענות שאתם כסוכנות היהודית, בשל הרצון לשמור על מספרים גבוהים של עולים, מעודדים בין השאר עלייתם של לא-יהודים.

נעמי בלומנטל: אנחנו לא הבענו עמדה בענין הזה, רק אמרנו שעל-פי חוק השבות אין שום שינוי בענין הזה, אבל עלו מספר רב של לא-יהודים.

נעמי בלומנטל: האם שיניתם את המדיניות הזאת?

אריה אזולאי: אני רוצה להתייחס לנקודה הזאת כי אני חושב שלפעמים יש פה אי-הבנה ציבורית.

אריה אזולאי: הסוכנות היהודית עובדת בברית-המועצות לשעבר אך ורק במסגרת חוק השבות.

אריה אזולאי: מי שממונה לאשר את העלייה זו לשכת הקשר.

אריה אזולאי: קרי, ממשלת ישראל.

יורי שטרן: שגם היא עובדת לפי חוק השבות.

אריה אזולאי: לכן אני אומר, לא הסוכנות היהודית ולא לשכת הקשר יכולות לחרוג ממסגרות חוק השבות.

אריה אזולאי: להיפך, בזמן האחרון עובדה תוכנית גם עם משרד הקליטה וגם עם השר מלכיאור שמטרתה לנצל את התהליך של הכנת העלייה כדי להעמיק, מעבר ללימודי השפה באולפנים, גם את הקשר עם מדינת ישראל, עם העם היהודי ועם הזהות היהודית במובן הרחב, התרבותי, של שייכות לעם ולמדינה.

אריה אזולאי: כך שאין לדבר הזה שום קשר עם שמירה על מספרים גבוהים של עולים, אלא שאנחנו חושבים, וכמו שאנחנו מבצעים ומסייעים למשרד הפנים באתיופיה, מי שזכאי לפי חוק השבות, צריך לזרז את התהליך ואת הטיפול ולהעלות אותו.

אריה אזולאי: הנושאים שמעסיקים את משרד הקליטה, ואנחנו שותפים מלאים להם, זו הבעיה של הקליטה, הדיור והתעסוקה, שהם שני המרכיבים שיכריעו לא רק לגבי העלייה מברית-המועצות לשעבר אלא לגבי העלייה מארצות המערב.

אריה אזולאי: רק לפני שבוע עשינו יריד עלייה בפריז, עם שמוש של תחנות המטרו והעתונות, אבל עם דגש על פתרונות דיור ותעסוקה, בעיקר "היי-טק".

אריה אזולאי: הגיעו למעלה מ-6,000 אנשים, שאין להם שום קשר עם הקהילה היהודית והתעניינו.

אריה אזולאי: נציגים של למעלה מעשרה מפעלי "היי-טק" ישבו וראיינו עולים פוטנציאלים מהמערב, עם חוזים.

אריה אזולאי: אני חושב שהכיוון שהוצג פה על-ידי שרת הקליטה הוא הכיוון הנכון, ולא ההתחכמות מסביב לחוק השבות, לגויים או ליהודים.

אריה אזולאי: אנחנו חייבים לקלוט את העולים הזכאים לעלייה במסגרת חוק השבות.

נעמי בלומנטל: רשות הדיבור לנציג משרד העבודה והרווחה מר ברוך יפה-נוף.

נעמי בלומנטל: יש בעיה קשה שאני נתקלת בה, אני משערת שגם אחרים מעמיתיי, ברשויות המקומיות.

נעמי בלומנטל: יש צורך אדיר ביועצים חברתיים, ברכזים חברתיים.

נעמי בלומנטל: אומרים לי ראשי רשויות: אם היה לנו רכז חברתי אחד לאוכלוסייה של העולים החדשים, מרוסיה או מאתיופיה, היינו ניצלים.

נעמי בלומנטל: כי יש נשירה גדולה מבתי הספר, ומספרים הרבה יותר גדולים של נוער מנותק, ונשמע על כך מנציגת משרד החינוך.

נעמי בלומנטל: בבקשה.

ברוך יפה-נוף: אולי יש בעיות נקודתיות, אבל אם מדברים באופן כללי, יש לנו נוסחה מסוימת שלפיה אנחנו מקבלים, לפי תחזית מספר העולים שמגיעה מדי שנה אנחנו מקבלים גם תוספת של כוח-אדם לצורך טיפול בקליטת עלייה במקומות שבהם נקלטים העולים, ולפי זה אנחנו פועלים.

ברוך יפה-נוף: לכן, אם שמעת באיזה שהוא מקרה שיש בעיה כלשהי, ייתכן שיש בעיה נקודתית פה ושם, אבל באופן מערכתי אני יכול לומר שאנחנו מקבלים את הפתרון לפי נוסחה שנקבעה למעשה עם תחילת גל העלייה.

נעמי בלומנטל: אולי נקיים על כך ישיבה נפרדת.

נעמי בלומנטל: מעבר לתחושה יש גם נתונים על נשירה יותר גדולה.

נעמי בלומנטל: דרך אגב, הנתונים לא תמיד מדויקים.

נעמי בלומנטל: ישבנו על כך בעבר גם עם נציגי משרד החינוך, שאמרו לנו שמנהלי בתי-הספר לא בהכרח מדווחים, ויש נתונים על נשירה גדולה יותר, שיש הרבה יותר נוער שנמצא במצוקה.

נעמי בלומנטל: אם בעבר היה צריך על כך וכך בני-נוער רכז חברתי אחד, היום אם אנחנו מדברים על נוער בסיכון, או נער שמפסיק ללכת באופן סדיר לבית-הספר, או נושר מפנימייה, הצורך היום הוא הרבה יותר גדול.

נעמי בלומנטל: אלה דברים ששמענו מהשטח.

נעמי בלומנטל: כאמור, נקיים ישיבה בענין הזה, אבל אני מציעה שתתחילו כבר לחשוב על נוסחה שונה, כי הנוסחה הקודמת כבר לא מספיקה היום.

ברוך יפה-נוף: בהמשך להצעה שלך אני חושב שצריך לקיים על זה אולי דיון נפרד ואז נוכל לבוא עם הנתונים הספציפיים ואולי נקבל מכם מראש מידע לגבי הבעיות הספציפיות כפי שאתם רואים אותן ואז נוכל להתייחס אליהן.

רחלה שיפר: בשבוע הבא יתקיים בוועדת העלייה והקליטה דיון עם שר החינוך בנושא הנשירה.

יולי תמיר: לכן המספרים מדאיגים?

רחלה שיפר: יש נשירה סמויה.

רחלה שיפר: הוא רשום אבל הוא בא לבית-הספר פעם בשבוע.

נעמי בלומנטל: אני מציעה שגם אתם וגם משרד העבודה הרווחה תתכוננו לישיבה הזאת ותחשבו על פתרונות יצירתיים, כי זאת בעיה אמיתית ואני יודעת שיש מחסור בתקנים.

נעמי בלומנטל: לגבי נוער בסיכון, או תלמידים שנושרים, אם הם עכשיו בני 15 ו-16, אפשר עוד להציל אותם, וזה צריך להיעשות ממש עכשיו.

נעמי בלומנטל: אני מבקשת מכם, אנשי המקצוע, לבוא לישיבה עם רעיונות לפתרונות.

סופה לנדבר: יש לי שאלה למשרד החינוך.

סופה לנדבר: יש לנו סטטיסטיקה שכאשר ילדים היו מגיעים בתחילת העלייה, הם היו מקבלים ציונים בבגרות פי 2 מאשר הוותיקים, והיום המספר הוא חצי בהשוואה לוותיקי המדינה.

סופה לנדבר: האם זה נכון?

רחלה שיפר: שנת השיא היתה 1997 כשאצל העולים מברית-המועצות לשעבר הממוצע בבגרות היה 1.5% גבוה מהמגזר היהודי, אבל לא פי 2.

רחלה שיפר: לגבי 1999 עדיין לא קיבלתי את המספרים.

רחלה שיפר: בימים הקרובים אני אקבל את התוצאות של הבחינות משנה שעברה, מבחינת החתכים, ויש עלייה במספר הזכאים לתעודת בגרות ביחס לשנה שעברה.

רחלה שיפר: דרך אגב, אפשר להיכנס לאגף הבחינות במשרד החינוך ולראות את הנתונים.

נעמי בלומנטל: רשות הדיבור ליואב הס, בבקשה.

יואב הס: לגבי נוער מנותק ונוער בסיכון, אחת הבעיות במשך השנים היתה, בייחוד מתוך הקהילה של יוצאי אתיופיה, שבכלל לא הבינו שיש בעיה.

יואב הס: היום כבר יודעים, ולמרות שיודעים אין מספיק תוכניות.

יואב הס: להיפך, מה שקורה הוא שמרכז מידע לנוער יוצאי אתיופיה, כמו שאנחנו הקמנו במסגרת האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה לפני כחמש שנים, המרכז הזה עומד להיסגר מפני שאין לו תקציבים.

יואב הס: אז אותו נוער שמסתובב בתחנה המרכזית, שאת ראית אותו ואת יודעת מה הבעיות שלו, ואת יודעת שהמענים לנוער יוצא אתיופיה צריכים להיות שונים במהות שלהם מאשר המענים לנוער אחר, מעצם העובדה שהם שונים, הדברים האלה פשוט ייגמרו.

יואב הס: אני פונה בענין הזה גם לשרת הקליטה וגם לכל אדם אחר שיושב בחדר הזה, אם זה מהסוכנות היהודית ואם זה ממשרד החינוך ומכל משרד שהוא – את המרכז הזה, לדעתי, אסור לסגור.

נעמי בלומנטל: מי מתקצב את המרכז הזה?

יואב הס: המרכז הזה תוקצב עד היום בעיקר על-ידי קרנות פרטיות מחוץ-לארץ, שיש להן סדר-עדיפות משלהן.

יואב הס: יום אחד הם אומרים: אנחנו לא נותנים יותר.

יואב הס: זה מה שקורה והמרכז עומד להיסגר.

נעמי בלומנטל: האם המרכז הזה מופיע בין העמותות שאמורות לקבל את התקצוב?

יולי תמיר: פניתם לתמיכות?

יואב הס: אולי אני אסביר את זה אחר-כך, כי זה קצת יותר מורכב.

יואב הס: השאלה היא איך מוצאים דרך שהמרכז הזה לא ייסגר ושמאות ואלפי נערים שמקבלים סיוע לא יקבלו אותו יותר.

נעמי בלומנטל: נדבר על זה אחר-כך.

נעמי בלומנטל: כי אם זה לא מופיע במסגרת התמיכות שהמשרד אמור לתת, וזה אפילו לא בבקשות, אז תהיה בעיה.

יואב הס: הנסיון שלנו בעבר היה שהגשנו בקשות והן לא בדיוק התקבלו.

יואב הס: לכן, להגיש כל פעם בקשה ולא לקבל, זה לא במיוחד יעיל.

יואב הס: אם נדע שיש נכונות ופתיחות לתת סיוע למרכז הזה, מבחינתנו אפילו המרכז הזה יכול להיות עמותה נפרדת, בלי שום קשר לעמותה שבה אני עובד.

יואב הס: אפשר להקים עמותה נפרדת לטיפול בענין הזה, ואפשר להרחיב את הפעולה לא רק לתחנה המרכזית בתל-אביב אלא גם למקומות אחרים בארץ שהבעיה הזאת קיימת והיא גדלה ומתרחבת במימדים מדהימים.

יואב הס: אני רוצה לקשור את זה במשפט קצר לענין הדיור.

יואב הס: רוב האנשים שקנו דירות במסגרת המשכנתאות המאד טובות שניתנות ליוצאי אתיופיה, קנו דירות בשכונות מצוקה והילדים האלה, שבאתיופיה לא ידעו מה זה עבריינות נוער, כי לא היה שם המושג עבריינות נוער בחברה היהודית, היום הדבר הזה תופס מימדים מפלצתיים.

יואב הס: אני חושב שאם לא תהיה התייחסות ברמה לאומית לענין הזה, אנחנו יוצרים לעצמנו פה בעיה שתוך כמה שנים כבר אי-אפשר יהיה להחזיר את הגלגל אחורה.

נעמי בלומנטל: אני מאד מסכימה אתך.

נעמי בלומנטל: בעבר פניתי לראש הממשלה הקודם ואמרתי לו: בואו נתמקד בנקודה הזאת.

נעמי בלומנטל: שר העבודה והרווחה דאז, שהוא גם שר העבודה והרווחה דהיום, אמר שהוא מוכן לקחת על עצמו את הנושא.

נעמי בלומנטל: אני לא מרגישה שמשהו ממש התקדם.

יואב הס: לא התקדם.

יואב הס: נקודה נוספת נוגעת ל-700 יחידים, ואני מנצל את העובדה שהשרה יולי תמיר נמצאת כאן – 700 יחידים יוצאי אתיופיה שהם זכאים לדיור, אין להם שום סיכוי לכלום.

יואב הס: הם מגיעים עוד פעם ועוד פעם אל חביב קצב ואין להם שום פתרון.

יולי תמיר: דיברתי על כך בתחילת הדיון, כשלא היית כאן.

יואב הס: בזמנו פניתי אלייך במקרה ספציפי.

יולי תמיר: אתה פנית אליי, אבל אני לא יכולה להגדיל משכנתאות ליחידים.

יולי תמיר: אנחנו נמצאים במאבק עם האוצר בענין הזה.

יולי תמיר: אין מה לעשות.

יואב הס: אני מאד מברך על כל מה שאת עושה במשרד ועל כל הכוונות הטובות שלך, אבל בממשלה הקודמת היו כ-700 יחידים ועכשיו יש ממשלה חדשה, ולא זו בלבד שלא נפתרה הבעיה של 700 היחידים, אלא שכל פעם נוספים יחידים שמשתחררים מהצבא ואין להם פתרון.

יואב הס: זה דבר שאי-אפשר לחיות אתו.

יואב הס: לא יכול להיות שבן-אדם יהיה טוב בשביל לשרת שלוש שנים מלאות בצבא והצבא פותר לו את בעיית הדיור כשהוא משרת בצבא, וכשהוא יוצא מהצבא אין לו איפה לגור.

יואב הס: אני חושב שאנחנו לא יכולים להשלים עם זה ואני פונה לשרה ולכל מי שיושב פה, גם אלייך גברתי היושבת-ראש, חייבים לעשות דיון ממוקד לגבי 700 הבודדים שיש להם זכאות ואין להם איפה לגור.

נעמי בלומנטל: הם פשוט ברחוב.

נעמי בלומנטל: אנחנו מכירים חלק מהם.

יורי שטרן: אני חייב להוסיף בצער רב שזה נוגע לא רק ליוצאי אתיופיה.

30095: אנשי הסוכנות היהודית אמרו שצריך להעלות את זכאי חוק השבות.

30095: הלוואי שזה היה קורה, כמו שהם אמרו.

30095: אנחנו יודעים שבאתיופיה סובלים אננשים שהם זכאי חוק השבות, וגם מתים שם.

30095: אני רוצה לשאול את שרת הקליטה.

30095: אנחנו יודעים שיש עולים זכאי חוק השבות שקיבלו אשרת עלייה והם ממתינים באתיופיה בגלל בעיות של קליטה בארץ, כי אין דיור.

יולי תמיר: המידע הזה לא נכון.

מייק רוזנברג: אין דבר כזה.

מייק רוזנברג: בדרך-כלל זה לוקח בין עשרה ימים לשבועיים והם עולים מייד ברגע שהם מקבלים את האישור.

מייק רוזנברג: אני אחראי על זה.

30095: יש שם, למשל, משפחה גדולה ומשפחה קטנה.

30095: הם אומרים שבגלל שאין מקום אתם לא תעלו השבוע.

חביב קצב: זה לא ענין של מקום.

חביב קצב: יש מקום.

חביב קצב: יש לנו היום 250 דירות ריקות.

30095: אתה יכול להסביר לי מדוע מתעכבים עכשיו 200 עולים באדיס-אבבה?

מייק רוזנברג: קודם-כל, זה לא שייך למשרד הקליטה.

מייק רוזנברג: זאת אחריות של הסוכנות היהודית, ואני אומר במפורש שזה לוקח בין עשרה ימים לשבועיים – שלושה שבועות.

מייק רוזנברג: הבעיה היא שלאנשים האלה אין תיעוד.

מייק רוזנברג: הם צריכים לקבל דרכונים ולעבור את ההכנה הזאת ואז הם באים לארץ.

מייק רוזנברג: ברגע שיש להם אישור של משרד הפנים הם לא מתעכבים.

מייק רוזנברג: יש אנשים שממתינים לטיפול של משרד הפנים.

מייק רוזנברג: לפני פסח הייתי שם עם השר שרנסקי.

מייק רוזנברג: יש תוכנית מאד מורחבת לטפל בזירוז הבדיקה.

מייק רוזנברג: מי שמקבל אישור של משרד הפנים מגיע לארץ תוך שבועיים – שלושה.

משה באטה: אני רוצה לברך את שרת הקליטה על הדיווח הנרחב מאד ששמענו מפיה בנושא תעסוקה וקליטת עלייה.

משה באטה: אבל יש דבר אחד שמדאיג אותי מאד, והוא התעסוקה.

משה באטה: כידוע, נושא התעסוקה בקרב העולים מאתיופיה הוא מאד מדאיג.

משה באטה: זו בעיה שגורמת לכל התופעות שיש היום, כמו נשירה של בני-נוער מבתי-הספר, ואחרות.

משה באטה: אם יש תעסוקה בשכר מינימום, כמו בקרן קימת, האנשים בקושי מסיימים את החודש.

משה באטה: בקשתי היא להגביר את המאמצים בנושא תעסוקה.

משה באטה: יש כמה בודדים שנקלטו בחברת החשמל.

משה באטה: כפי שאמרה חברת-הכנסת לנדבר, חברת החשמל מפטרת מאות עובדים, ובכל יום פונים אליי אנשים שעומדים להיות מפוטרים.

משה באטה: הם העזו לקנות לעצמם דירה במשכנתא גבוהה מאד ואם הם יפוטרו מהעבודה זה בעצם יחסל את המשפחות, כי רובם קנו דירות.

משה באטה: אני מבקש מאד גם מיושבת-ראש הוועדה וגם משרת הקליטה להתערב לטובת העולים האלה שלא יפוטרו מעבודתם, במיוחד בחברת החשמל.

נעמי בלומנטל: תפנה אלינו.

משה באטה: בענין דיור ליחידים, יושבת-ראש ועדת העלייה והקליטה קיימה בענין הזה דיון נרחב ואני מברך על כך.

משה באטה: עומדים להוציא את העולים היחידים שנמצאים בהוסטלים.

משה באטה: יש אלינו פניות בענין הזה.

משה באטה: יש צו של בית משפט.

משה באטה: אני מבקש לא לגעת בהם עד שיימצא פתרון.

יולי תמיר: הסוכנות יכולה להבטיח שלא יגעו בהם?

ישראל שוורץ: לא.

ישראל שוורץ: אתמול ישבתי עם מנכ"ל "עמיגור" והוא אמר לי שהם הקפיאו את כל צווי הפינוי.

משה באטה: יש לי פסק-דין.

משה באטה: העברתי למשרדך העתק ממנו.

וילמה מאור: פסקי-דין יש, אבל צווי הפינוי עוכבו.

משה באטה: אם הם לא יפונו, יש גם קנסות.

נעמי בלומנטל: אנחנו דיברנו על אותם יחידים שאמורים לעזוב את ההוסטלים, ואין לנו עדיין תשובה.

חביב קצב: אין לנו תשובה.

חביב קצב: אמרנו שתהיה ועדה משותפת וננסה לפתור את הבעיה על-ידי הצעות חלופיות.

חביב קצב: העיקר הוא שאנחנו רוצים לתת להם משכנתאות, כמו שהיו פעם, והמבצע הזה הסתיים.

חביב קצב: זאת הדרך היחידה.

נעמי בלומנטל: לחדש את המבצע הזה.

יולי תמיר: אין לזה אישור של האוצר כרגע.

יולי תמיר: מדובר על סכום של חמישים אלף דולר.

חביב קצב: הסכום הכולל הוא כ-200 אלף שקל.

חביב קצב: יש כ-200 – 220 כאלה.

חביב קצב: אנחנו מדברים על ההוסטלים.

משה באטה: שאלתי האחרונה היא לגבי קשישים יחידים שנמצאים באתרי קראוונים.

משה באטה: המשכנתא שניתנת לקשישים משום-מה לא ניתנת להם.

משה באטה: אני לא יכול להבין את זה.

חביב קצב: דנו על כך בישיבה הקודמת.

חביב קצב: כל העולים שעלו ארצה וגרים בהוסטלים, וגם עולים שנמצאים באתרי קראוונים שעלו אחרי 30 ביוני 1993, כל המשכנתא המוגדלת שזכאים לה העולים היחידים מכלל הארצות, כולל העולים היחידים מאתיופיה שנמצאים באתרים, מתייחסת לאלה שעלו ארצה עד 30 ביוני 1993.

חביב קצב: זה חלק מהמשא-ומתן שלנו ומהבקשות שלנו ושל משרד השיכון ומשרד האוצר.

חביב קצב: אבל כל עולה קשיש שרוצה הוסטל מקבל בעדיפות הוסטל.

נעמי בלומנטל: תודה רבה.

נעמי בלומנטל: גב' ויולטה קליינמן, בבקשה.

ויולטה קליינמן: אני מייצגת את עיריית ירושלים, הרשות לקליטת עלייה.

ויולטה קליינמן: השרה הזכירה בסקירתה את הענין של הגדלת משכנתאות וסיוע בשכר-דירה עבור עולים שמתגוררים בירושלים.

ויולטה קליינמן: לא הבנתי במה מדובר ומה מהות התוכנית.

נעמי בלומנטל: השרה יצאה לכמה דקות וכשהיא תחזור תשאלתי אותה, כי גם אני לא יודעת במה מדובר.

ויולטה קליינמן: בנוסף, חברת-הכנסת סופה לנדבר דיברה על חוק הווטראנים.

ויולטה קליינמן: אני מקבלת הרבה מאד תלונות מעולים שאינם יודעים במה מדובר.

ויולטה קליינמן: הם פונים בענין הפטור מתשלום אגרת טלוויזיה - - -

סופה לנדבר: יש פרסום על כך בכל העתונים ברוסית.

סופה לנדבר: הם צריכים למלא טופס ולשלוח אותו למשרד הביטחון.

סופה לנדבר: כל מי שמילא טופס, משרד הביטחון אישר אותו.

ויולטה קליינמן: בינתיים זה לא עובד.

ויולטה קליינמן: אבל אני מבינה שאני יכולה להפנות אותם למשרד הביטחון.

נעמי בלומנטל: אומר לי עכשיו חבר-הכנסת יורי שטרן שהוא פנה אלינו לוועדה בבקשה שנקיים ישיבה עם כל הגורמים שעוסקים בחוק הווטראנים כדי לראות איפה הוא עומד ומה ממנו מיושם.

יורי שטרן: חלק מהמשרדים לא גיבשו עדיין נוהל.

וילמה מאור: זה שלב מאד ראשוני.

וילמה מאור: התפרסמו בכלי התקשורת הודעות.

וילמה מאור: צריך לתת לזה הזדמנות.

וילמה מאור: אם את רוצה לקבל את תוכן המודעה, תפני אלינו וניתן לך אותה.

יורי שטרן: זה גם ענין של היכולת שלנו לזרז את המאמצים.

יורי שטרן: היועץ המשפטי של משרד הביטחון פנה לכל הגורמים שמוזכרים בחוק הווטראנים ואחראים על החלקים השונים שלו, עוד באמצע מאי, בבקשה לגבש נוהל ולתאם דברים.

יורי שטרן: למשל, איך עוברות רשימות, איך רושמים וכו'.

יורי שטרן: חלק מהמשרדים עשו את זה וחלק לא.

יורי שטרן: ברגע שאנחנו מזמינים אותם לדיון בוועדה אנחנו מזרזים אותם והחוק נכנס לתוקפו מ-1 ביוני.

יורי שטרן: זאת אומרת, האנשים כבר צריכים לדעת איך, ולמשרדי הממשלה היה בכל-זאת זמן.

יורי שטרן: זה לא מסובך מדיי.

יורי שטרן: פרט לאגרת טלוויזיה כל היתר בכלל טריביאלי.

ויולטה קליינמן: הם אומרים שהם בכלל לא שמעו על זה.

יורי שטרן: לכן חשוב לנו מאד לכנס את כל הגורמים.

נעמי בלומנטל: בסדר גמור.

נעמי בלומנטל: לסיכום הדיון, בסקירה של השרה הועלו הבעיות העיקריות שהיא ומשרדה מנסים להתמודד אתן.

נעמי בלומנטל: אני מקווה שגם יהיו פתרונות.

נעמי בלומנטל: אני לא רואה שקיבלנו הרבה פתרונות, אלא דיברנו על איתור הבעיה.

נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים, למשל, על הגדלת משכנתאות, הקלה בתנאי ההחזר, הגדלת הסיוע בשכר-דירה, קידום בתעסוקה , ועוד.

נעמי בלומנטל: אני יודעת שלגבי בתי המהנדס אין שום התקדמות.

יורי שטרן: אני חושב שיש פה מעבר להצגת בעיות.

יורי שטרן: אני התרשמתי, גם בשיחות שהיו לי ובמיוחד בנושא מהנדסים, שגובשו כמה תוכניות מפורטות שכוללות, למשל, החייאת הנושא של מרכזים טכנולוגיים, אבל כשלב מסוים בביצוע תוכנית יותר רחבה לגבי מהנדסים.

יורי שטרן: אני חושב ששרת הקליטה הוכיחה שאפשר להיות לא עולה, במיוחד בצירוף עם המנכ"ל שהוא עצמו עולה, להתמצא די מהר בתחום ולהגיע לראייה יותר כוללת.

יורי שטרן: חלק מהדברים רציתי בכל-זאת לציין בנוכחות השרה.

נעמי בלומנטל: יכול להיות שיהיו לנו ישיבות על כל נושא ונושא.

נעמי בלומנטל: בדיור עסקנו לא מעט.

נעמי בלומנטל: לגבי האנשים שאמורים לעזוב את ההוסטלים אני מקווה שיימצא להם פתרון, כי אנחנו לא רוצים לצרף גם אותם לאוכלוסיית דרי הרחוב שאנחנו מטפלים בהם כבר.

נעמי בלומנטל: לגבי הכשרה מקצועית אני מבינה שיש קצת שינוי בהדגשים.

יורי שטרן: זה שינוי מאד נכון.

נעמי בלומנטל: ואני מקווה באמת שזה יפעל.

נעמי בלומנטל: כרגע זה רק בגדר תוכניות.

נעמי בלומנטל: לגבי המשטרה, ייתכן שנקיים דיון בנושא זה.

נעמי בלומנטל: אני לא קיבלתי דיווח מן השטח.

נעמי בלומנטל: אני מבינה שיש היום שיטור קהילתי ויש נסיון ליצור יותר הידברות בין העולים לבין המשטרה.

יורי שטרן: התוכנית היפה של שיטור קהילתי לא כל-כך יוצאת לפועל.

נעמי בלומנטל: אני רוצה לומר לשרה, שנכנסה כעת, שהתוכניות והבעיות עלו על השולחן.

נעמי בלומנטל: לגבי פתרונות – נצטרך לעקוב מה מיושם.

יולי תמיר: אני אשמח לתת דו"ח תקופתי.

נעמי בלומנטל: העלינו גם את הנושא של מהנדסים-עולים.

נעמי בלומנטל: אני מבינה שבתי המהנדס מוקפאים במידה מסוימת, כדי לחשוב על רעיונות אחרים.

נעמי בלומנטל: לגבי העולים והמשטרה אנחנו נקיים דיון.

נעמי בלומנטל: בעבר היתה תחושה של ניכור בין העולים לבין המשטרה.

נעמי בלומנטל: אנחנו רוצים לשמוע אם המצב השתפר או שהוא עומד בעינו.

ויולטה קליינמן: אני גם שאלתי בענין הגדלת משכנתאות והגדלת הסיוע בשכר-דירה לעולים בירושלים.

יולי תמיר: בוועדת שרים לענייני ירושלים נתקבלה אתמול החלטה לשפר בכלל תמריצים להשתכנות בירושלים, וחלק נכבד מהתמריצים יופנה למתן סיוע לעולים, גם בשכר-דירה וגם במשכנתאות, כי אנחנו מאד-מאד רוצים שעולים יישארו בירושלים.

ויולטה קליינמן: מתי זה אמור לצאת לפועל?

יולי תמיר: זה אמור להגיע לישיבת הממשלה בעוד שבועיים לאישור, כי זו החלטה של ועדת שרים.

יולי תמיר: אני מקווה שבעוד שבועיים ההחלטה תאושר ואז היא תיושם.

יולי תמיר: ברגע שאפשר יהיה לממש אותה, הממשלה תצטרך לקבל החלטה על כך.

יורי שטרן: גברתי השרה, אני מבין שנגמרה שורה שלמה של זכאויות, ומכתב שלי בענין זה נמצא בדרך אלייך.

יורי שטרן: את העלית נקודה חשובה מאד בסקירתך – אולפנים.

יורי שטרן: יש פה מצבור של נסיון, עוד מרוסיה, של למידה הרבה יותר מתוחכמות וכוחות שאפשר לגייס אותם בפורום הציוני, עם תוכניות שאנשים העבירו אותן בצורה התנדבותית.

יורי שטרן: תוכנית השיטור הקהילתי לא כל-כך יוצאת לפועל ולכן קשה לבסס עליה עוד תוכניות.

יורי שטרן: אבל לאור המשקעים מן העבר, הדברים שהמשטרה עשתה נגדם, לטענתם של עולים רבים, אם לא יפתרו את הדברים האלה יהיה קשה מאד לשפר לעתיד.

יורי שטרן: לכן אני חושב שהמשרד יכול לסייע בכך שילחץ על המשטרה לעשות חקירה של ממש של המקרים שהועלו בזמנו בישיבת הוועדה עוד בכנסת הקודמת וכמעט ולא מצאו פתרון.

נעמי בלומנטל: בחלק מהמקרים השתכנענו שבאמת לא עמד מאחוריהם שום דבר.

יורי שטרן: דבר אחרון, בעיית בני-נוער, שהיא בעיה שמחריפה והולכת.

יורי שטרן: חלק מהבעיה הוא טיפול בהורים עצמם, כי אם המשפחה מתרסקת גם הנוער הולך לאיבוד וקשה מאד לשפר את המצב.

יורי שטרן: חלק מהבעיה הוא קליטת מורים-עולים במערכת החינוך במעמד הנכון ואז יש לזה השלכה גם על מעמדם של ילדים-עולים בבתי-הספר, ולכן זה נושא מאד מרכזי.

נעמי בלומנטל: בזה אני רוצה לסיים את הישיבה ולהודות לשרה יולי תמיר ולכל המוזמנים.

נעמי בלומנטל: הישיבה נעולה.

נעמי בלומנטל: - - - - - - - -