ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 55, 2000-03-06 10:00

נעמי בלומנטל: אני לא הייתי בכל הישיבה הקודמת והבנתי שכבר היתה הכנה לקריאה ראשונה של הצעת החוק של חבר הכנסת יורי שטרן בקשר לותיקי מלחמת העולם השניה.

נעמי בלומנטל: פנתה אלי היועצת המשפטית של הועדה לחזור עוד פעם כדי להבהיר את הדברים, על אף שהיתה הכנה לקריאה ראשונה ולפיכך נעבור עכשיו סעיף סעיף.

מרים פרנקל – שור: אני מציעה שנקרא ואם יש הערות נמשיך הלאה.

מרים פרנקל – שור: הנוסח שקיבלתם מהוועדה, אני מקווה שכולנו מחזיקים את אותו נוסח, זו הצעת החוק של יורי שטרן.

ישי יודקביץ': שהממשלה מתנגדת לה.

נעמי בלומנטל: הממשלה מציעה הצעה עוד יותר נדיבה, אני מוכרחה לומר.

נעמי בלומנטל: אני אומרת בכנות.

נעמי בלומנטל: אני ראיתי את הצעת הממשלה והיא יותר נדיבה.

טובה פינקלשטיין: למעט סעיף הדיור, שבהצעת הממשלה לא מוצע.

נעמי בלומנטל: לארנונה, אבל היא מסכימה לעשרה אחוז תוספת לשכר הדירה.

נעמי בלומנטל: נכון?

טובה פינקלשטיין: כן ו 25% תוספת בתרופות.

נעמי בלומנטל: רק כדי להבהיר את הסיטואציה שאנחנו מצויים בה, אתם תאמרו את דבריכם, אבל גם אני אומרת את דברי והם שההצעה למעשה הוצבעה כאן כדי להעביר אותה לקריאה ראשונה.

נעמי בלומנטל: מה שאנחנו עושים עכשיו זה לא להצביע עוד פעם.

נעמי בלומנטל: זה ברור שלא.

נעמי בלומנטל: זה גם לא יהיה תקין.

נעמי בלומנטל: אנחנו רק רוצים עוד פעם להבהיר את הדברים.

נעמי בלומנטל: אנחנו גם נשמע את עמדותיכם.

נעמי בלומנטל: חשוב שזה יופיע בפרוטוקול.

נעמי בלומנטל: נשמע את הצעת החוק, נתקן את מה שצריך לתקן מבחינת ניסוח והיא מוכנה למעשה לקריאה ראשונה.

נעמי בלומנטל: זו רק ישיבה של עוד הבהרה וניסוח תקין ולא מעבר לזה.

נעמי בלומנטל: לא תהיה היום עוד הצבעה.

נעמי בלומנטל: נתחיל.

מרים פרנקל – שור: "הצעת חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השניה תש"ס – 2000.

מרים פרנקל – שור: 1.

מרים פרנקל – שור: הגדרות: בחוק זה – "אירגון ותיקים" – עמותה שכל חבריה הינם ותיקי מלחמת העולם השניה ושהוכרה על ידי שר הביטחון ושר העלייה והקליטה".

שי סומך: ההגדרה מיותרת.

שי סומך: הורדנו את הסעיף של תמיכה באירגון ותיקים.

ישי יודקביץ': הוא גם לא מופיע בסעיפים האופרטיביים, אז ההגדרה מיותרת.

מרים פרנקל – שור: "דיור סוציאלי – דיור הנמצא בבעלות מלאה או חלקית או בשכירות של המדינה, רשות מקומית או גוף אחר שעיסוקו בניה, שכירות ואחזקה מטעם המדינה או רשות מקומית".

ישי יודקביץ': הממשלה מתנגדת להגדרה וגם לסעיף 3(א).

ישי יודקביץ': זה לא מופיע בהצעת הממשלה ואנחנו מתנגדים ואם הוועדה תשאיר את סעיף 3(א), אז גם לא צריך את ההגדרה של דיור סוציאלי.

ישי יודקביץ': שרת הקליטה, דומני, בדיון הקודם, הצביעה על הקשיים בהטבה הזאת של מתן עדיפויות בדיור הציבורי ואני לא חושב שצריך להרחיב בנושא.

נעמי בלומנטל: אני אומר לכם את האמת.

נעמי בלומנטל: יש לי קושי.

נעמי בלומנטל: אני לא הייתי ברוב הישיבה הקודמת.

נעמי בלומנטל: לפיכך, אני לא יכולה לפתוח את הסעיפים מחדש.

נעמי בלומנטל: הם הוצבעו.

נעמי בלומנטל: אם חברי הכנסת המציעים ואנחנו כוועדה נחליט שנתאם את עצמנו עם הממשלה, אני חושבת שלא תהיה בעיה, אבל אנחנו לא מצביעים עוד פעם.

נעמי בלומנטל: חבר הכנסת יורי שטרן, רצית לומר משהו?

יורי שטרן: כן.

יורי שטרן: ממשלת ישראל, אחרי שחיכתה עם זה הרבה חודשים, בשבוע שעבר, כשנודע לה שהשבוע אנחנו מוציאים עם "ברכת הדרך" את הצעת החוק הפרטית שלנו, החליטה בבהלה להעביר את ההצעה הממשלתית, שזה מבורך, אבל מאתמול להיום הם ביקשו פטור מחובת ההנחה מוועדת הכנסת, כאשר הטקסט הכחול הגיע לפני חצי שעה.

יורי שטרן: כלומר, אפילו מבלי להספיק להדפיס והכל בשביל להקדים את ההצעה הפרטית.

יורי שטרן: אני לא מתנגד ללכת יחד עם הממשלה, אמרתי את זה גם מראש.

יורי שטרן: אבל לפחות, שהממשלה עכשיו תחכה עם ההצעה שלה, עד שיהיה טקסט כחול ואפשר יהיה להעלות להצבעה את ההצעה הפרטית שלנו קודם כל ואת ההצעה הממשלתית בנוסף לה.

ישי יודקביץ': אני רוצה להבהיר: כנס החורף מסתיים ב 29 במרץ ואנחנו מאד היינו רוצים להשלים את החקיקה עד אז.

ישי יודקביץ': אם אנחנו נדחה בשבוע נוסף את הדיון בהצעת החוק, יכול להיות שנחמיץ את המועד.

יורי שטרן: עורך דין יודקביץ', הממשלה צריכה עכשיו לחכות שבוע, עד שאנחנו נשלח את זה להדפסה ובשבוע הבא אפשר יהיה להעלות את שתי ההצעות גם יחד.

ישי יודקביץ': הממשלה ביקשה באמת פטור מחובת הנחה והיום בערב היא מבקשת להעלות את זה בקריאה ראשונה.

יורי שטרן: אני חושב שזה לא נכון ולא "פיר" לעשות ככה.

נעמי בלומנטל: אנחנו נוכל אחר כך לצרף?

יורי שטרן: כן, אבל בשביל מה?

יורי שטרן: מה המחטף הזה?

ישי יודקביץ': זה לא מחטף.

יורי שטרן: זה מחטף, כי לא היתה שום סיבה לממשלה לעשות כך.

יורי שטרן: זה יעלה בישיבה ביום שני הבא להצבעה וכבר אפשר יהיה ביום רביעי, נניח, לדון בשתי ההצעות.

יורי שטרן: הרי הדיון לא יתקיים השבוע בוועדה.

יורי שטרן: אפשר לתאם עם יושב ראש הוועדה שהדיון יתקיים ביום רביעי בשבוע הבא, אחרי ההצבעה על שתי הצעות החוק, הפרטית שלנו ושל הממשלה.

יורי שטרן: לא יכול להיות שהממשלה תקדים את הצעת החוק הפרטית אחרי כל הדיונים שקיימנו פה וכל העבודה שהוועדה עשתה בצורה כזאת.

יורי שטרן: זה, לדעתי, פשוט בשביל לצבור נקודות.

יורי שטרן: אני לא רוצה לתת פה את כל הפירושים, משאל עם וכדומה, אבל בלי הזירוז שאנחנו יצרנו פה בוועדה זה לא היה קורה ולכן אין לממשלה שום סיבה לא לחכות עוד שבוע.

יורי שטרן: אין גם סיכוי שחוק מסובך כל כך, יעלה, לדעתי, להצבעה שניה ושלישית, כבר לפני סיום המושב, כי שבוע אחד של פורים הוא לא שבוע עבודה.

ישי יודקביץ': חבל, כי לפי הוראת המעבר בהצעת החוק הממשלתית אפשר יהיה להתחיל במתן ההטבות מיד, תוך שבועות ספורים.

יורי שטרן: אני בעד.

יורי שטרן: אני זוכר, חברים, את כל ההערות שלכם נגד כל סעיף בחוק, לאורך כל הדרך.

יורי שטרן: אז עכשיו פתאום, כשהממשלה רוצה, הכל ילך חלק?

יורי שטרן: אני בעד.

יורי שטרן: אבל אני גם בעד שזה יתבצע ב"פריות" מסוימת.

יורי שטרן: ולכן אני מבקש ממך, יושבת ראש הוועדה, שגם את תוסיפי את המילה שלך למזכירות הכנסת שלא יעשו דבר כזה.

יורי שטרן: לא יאשרו לממשלה להעביר את זה בקריאה השבוע.

יורי שטרן: נעשה את זה ביחד בשבוע הבא ובשבוע הבא גם נתחיל בדיון.

יורי שטרן: ממילא השבוע כבר הדיון לא יתקיים.

יולי יואל אדלשטיין: אפשר?

יולי יואל אדלשטיין: קודם כל אני מסכים עם כל מילה שנאמרה לגבי התנהגות הממשלה, שעולה כל פעם בהנהלת הקואליציה, שיש לי הכבוד והעונג להיות חבר בה.

יולי יואל אדלשטיין: כל הצעת חוק ראויה, במיוחד של חברי קואליציה, אבל גם של חברי אופוזיציה, נחטפת על ידי המשרד הרלוונטי.

יולי יואל אדלשטיין: הממשלה מתנגדת להצעת החוק של אותו חבר כנסת ואחר כך פתאום מופיעה הצעת חוק מאד דומה.

יולי יואל אדלשטיין: לא נהגתי כך כשהייתי בצד השני, לא נהגתי כך כשר ואני לא מבין למה מישהו אחר צריך לנהוג בצורה כזאת.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, אני מציע שהיום, עכשיו - לא יודע מה הפרוצדורה.

יולי יואל אדלשטיין: אולי היועצת המשפטית תשכיל אותנו - וועדת הקליטה צריכה לפנות לוועדת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: בוועדת הכנסת יושבים חברים, כולל אותי, שלא מודעים לכל ההתרחשויות בכל הוועדות.

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו ירימו יד אוטומטית, כי הבקשה מאד צודקת ולגיטימית.

יולי יואל אדלשטיין: הממשלה, בחוק כזה טוב, מבקשת פטור מחובת הנחה?

יולי יואל אדלשטיין: ודאי וודאי.

יולי יואל אדלשטיין: אז אני חושב שצריכים עכשיו, דחוף, להעביר לחבר הכנסת סאלח טריף מכתב הסבר שמסביר את המצב ולדאוג שהצעת החוק תתקדם.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא חתום עליה, לא נגוע אישית בעניין הזה, אבל אני חושב שיש, כפי שכאן נאמר, גם "פריות" מסוימת בקידום שתי ההצעות גם יחד לטובת אותם הוטרנים.

יולי יואל אדלשטיין: לא עקיפה בלתי חוקית על קו מפריד.

יורי שטרן: הכל, חברים, בשביל להגיד אחר כך, לקראת משאל עם, שחייל מספר אחד נתן את החוק הזה לעם ישראל.

יורי שטרן: לא רוצה.

מרים פרנקל – שור: יש לי שאלה: באיזו שעה עולה הצעת החוק הממשלתית?

ישי יודקביץ': מסרו לי שמיד אחרי הדיון בעניין החסינות.

יורי שטרן: אז זה בדקות הקרובות.

ישי יודקביץ': אם יורשה לי, אני רוצה להפריד בין הקטע של עד הבאה לוועדת השרים לחקיקה ובין הקטע של מוועדת השרים לחקיקה ועד לרגע זה.

ישי יודקביץ': בסוף דצמבר, צוות שרים מיוחד סיכם את עקרונות הצעת החוק הממשלתית.

ישי יודקביץ': מאז דרגים מקצועיים סיכמו ועיבדו את הנוסח של הצעת החוק.

ישי יודקביץ': בראשון במרץ, ללא קשר לזה שוועדת העלייה והקליטה זימנה דיון להיום, וועדת שרים לחקיקה אישרה את הנוסח הממשלתי.

ישי יודקביץ': מהקטע הזה, ראש הממשלה ושר הביטחון וסגן שר הביטחון, ביקשו להאיץ את החקיקה כדי להשלים את החקיקה עד תום כנס החורף.

יורי שטרן: אדוני, אנחנו עיכבנו את ההצעה שלנו בגלל משרד הביטחון.

יורי שטרן: חיכינו להערות שלכם חודש וחצי.

יורי שטרן: בלי לחכות, היינו כבר יוצאים לדרך.

נעמי בלומנטל: אני רוצה, גם על סמך ההערות המאד חכמות של חברי, חברי הכנסת, להוציא עכשיו מכתב בשם הוועדה, ברשותכם, ליושב ראש וועדת הכנסת.

נעמי בלומנטל: לא מתוך רצון, חלילה, לפגוע בוטרנים, אלא מתוך רצון שפעילות הכנסת ופעילותם של חברי הכנסת יזכו לכבוד הראוי וגם כדי לתת להם לבצע את הפעילות שלהם כחברי כנסת בצורה הראויה.

נעמי בלומנטל: לפיכך, אנחנו נפנה עכשיו, מיידית.

נעמי בלומנטל: גברת מאור, אני רוצה לנסח מיידית, עכשיו, מכתב ליושב ראש וועדת הכנסת על סמך פניה של חברי הכנסת כאן בוועדה, כדי לעכב את ההצבעה.

נעמי בלומנטל: עו"ד פרנקל – שור, אולי תמצאי את הניסוח הנכון מבחינה משפטית, כדי שלא יצא כאילו אנחנו נגד הוטרנים.

מרים פרנקל – שור: אני בקשתי עכשיו מוועדת הכנסת שיודיעו לנו כשהנושא יגיע להצבעה ואנחנו נעשה הפסקה ואולי נשתתף בדיון שם.

יורי שטרן: אם וועדת הכנסת יכולה להחליט שהיא פוטרת את הממשלה, אבל מבקשת שההצעה הממשלתית תעלה ביחד עם ההצעה הפרטית שתהיה מוכנה לקראת שבוע הבא, זה בסדר.

ישי יודקביץ': הכוונה של סגן שר הביטחון היא להביא את הצעת החוק הממשלתית היום בקריאה ראשונה.

ישי יודקביץ': זו היתה הכוונה שלו.

ישי יודקביץ': שוב, בגלל שכנס החורף מסתיים ב 29 במרץ.

נעמי בלומנטל: בסדר, אז זה ייקח עוד שבוע.

נעמי בלומנטל: אני מבטיחה שאני אעשה את הכל כדי שהצעות החוק הרלוונטיות כולן תעלינה כמקשה אחת במליאת הכנסת.

נעמי בלומנטל: אני חושבת שהפניות של חברי הכנסת כאן הן פניות נכונות ואני באמת רוצה לברך אותם על ההצעות שלהם ועל המאמץ הבלתי נלאה, במשך תקופה ארוכה, לנסות ולקבל גם את הסכמת הממשלה לסעיפים השונים שעולים כאן.

נעמי בלומנטל: אני חושבת שאנחנו בדרך כלל נוהגים במלוא האחריות ומנסים למצוא, עד כמה שאפשר, את שביל הזהב בין הרצון להיטיב עם הקבוצות השונות, אם זה וטרנים, אם זה קבוצות אחרות מבין העולים החדשים או מבין אזרחי מדינת ישראל האחרים ובין המאמץ לנהוג בצורה האחראית ביותר.

נעמי בלומנטל: אני חושבת שזה יותר מציני שהממשלה, שמתנגדת לאורך זמן לסעיפים שונים שעולים כאן בהצעות חוק פרטיות, פתאום הופכת למאד נדיבה כאשר יש לה שיקולים פוליטיים ולא ענייניים.

נעמי בלומנטל: אני מוכרחה להגיד שחברי חברי הכנסת צודקים ולראייה אני רוצה להתייחס לחוק הליקווידטורים.

נעמי בלומנטל: אני רואה כאן לפני הצעת חוק של הממשלה לגבי ותיקי מלחמת העולם השניה, שאנחנו רואים בה הנחות בתרופות, כאשר אנחנו רואים בה הטבות בדיור סוציאלי והטבות מהטבות שונות.

נעמי בלומנטל: לעומת זאת, כאשר אנחנו מדברים על אותן ההטבות לגבי הליקווידטורים…

יולי יואל אדלשטיין: קבוצה שהיא פרומיל, מספרית, מהקבוצה של הוטרנים.

נעמי בלומנטל: נכון וקבוצה באמת מזוהה ולא גדולה.

נעמי בלומנטל: זה לא כמו קבוצות אחרות שלפעמים חוששים שיוולדו אנשים חדשים אל תוך המערכת הזאת.

נעמי בלומנטל: זאת קבוצה שבצורה מאד מוגדרת מובן מי משתייך אליה ומי יקבל הטבות ונאמר לנו - ואני אומרת את זה בכוונה לפרוטוקול - שאי אפשר לפרוץ את כל הגדרות, אי אפשר לפרוץ את הגדר של חוק ביטוח בריאות ממלכתי, איך נופיע בפני אנשים שונים וציבורים של נכים ונכים קשים כשאנחנו מדברים על הדיור הציבורי, הנחות בדיור הציבורי והנחות בדיור הסוציאלי וכולי.

נעמי בלומנטל: פתאום עכשיו, גשם של ברכה נפל עלינו והממשלה מתגלה, כביכול, במלוא טובה, כאשר אותם סעיפים שהם דיברו עליהם ואותן הנחות ואותם נימוקים, כאילו אינם קיימים ואינם רלוונטיים.

יולי יואל אדלשטיין: מה זה מאתיים קולות במשאל עם?

יולי יואל אדלשטיין: באמת?

יורי שטרן: המגוחך הוא שאנחנו לא הדפסנו את ההצעה שלנו ולא הבאנו אותה להצבעה ראשונה כי חיכינו, אחרי ההצבעה שהיתה בוועדה, להערות של משרדי הממשלה, שלא מיהרו לתת לנו אותן.

נעמי בלומנטל: עכשיו אנחנו יודעים גם למה.

יורי שטרן: הם לא מיהרו לתת וזה פשוט לא יאומן.

יורי שטרן: דווקא משרד הביטחון שהיום מוביל את המהלך.

יולי יואל אדלשטיין: סליחה, אבל אני יוצא לוועדת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חשוב שאני אהיה שם.

נעמי בלומנטל: כן.

נעמי בלומנטל: כמובן.

יורי שטרן: זה לא יתכן.

יורי שטרן: כל פעם היועצת המשפטית של הוועדה היתה אומרת לי: תשמע, משרד הביטחון עדיין לא העביר את ההערות שלו.

יורי שטרן: זה לא יתכן ככה, המגמתיות הזו.

נעמי בלומנטל: אני בעד להוציא מכתב.

נעמי בלומנטל: יש פה נושא שהוא עקרוני.

וילמה מאור: סליחה, אבל היועצת המשפטית אומרת, בצדק, שהפניה צריכה להיות ליושב ראש הכנסת ולא ליושב ראש וועדת הכנסת.

נעמי בלומנטל: מאה אחוז.

נעמי בלומנטל: אני מסכימה עם זה, כי יש פה דבר עקרוני ואני מצפה שיושב ראש הכנסת יגן על חברי הכנסת אל מול הגחמות הפוליטיות של הממשלה.

נעמי בלומנטל: אנחנו עושים את זה מתוך טוהר לב, תום לב וטוהר מידות וללא שיקולים פוליטיים ופתאום נכנסת לי ממשלה ומכניסה כאן שיקולים פוליטיים.

נעמי בלומנטל: אני פשוט לא מאמינה.

יורי שטרן: אני מציע לפנות גם ליושב ראש וועדת הכנסת, כי בכל זאת יכולה להיות החלטה עכשיו.

נעמי בלומנטל: אז חבר הכנסת יולי-יואל אדלשטיין הלך לשם.

נעמי בלומנטל: יש לנו, ברוך השם, חברי כנסת בכל וועדה.

שי סומך: כדאי להקריא את ההחלטה שהתקבלה בוועדת השרים לענייני חקיקה בתאיך ה 29 לנובמבר, בקשר להצעת החוק של חבר הכנסת יורי שטרן.

שי סומך: ההחלטה היא לתמוך בהעברה לקריאה טרומית ובלבד שהדיון בהצעת החוק יהיה ביחד עם הצעת החוק הממשלתית.

שי סומך: לא היתה איזו כוונה לתחרות.

שי סומך: זאת היתה הכוונה.

שי סומך: זה מה שרצה משרד הביטחון והוא לא היה מודע, אני חושב, לכל התהליך.

יורי שטרן: איך הוא לא היה מודע?

יורי שטרן: אני מתקשה לקבל את זה.

שי סומך: המטרה היתה למהר כמה שיותר עם הצעת החוק.

שי סומך: זה שבדרך הוא עקף אתכם אולי, זה לא קשור.

יורי שטרן: היועצת המשפטית שלנו היתה כל הזמן בקשר עם משרד הביטחון.

יורי שטרן: דווקא עם עו"ד יודקביץ'.

יורי שטרן: אז לא יכול להיות שלא היו מודעים.

ישי יודקביץ': אני העברתי ליועצת המשפטית של הוועדה לפחות שני מכתבים עם כל מיני הצעות לגבי הסעיפים שנוגעים למשרד.

מרים פרנקל – שור: מיד אחרי שהעברת הכנתי את זה.

שי סומך: הכוונה היתה שזה יהיה ביחד.

שי סומך: אף אחד לא התכוון אחרת.

ישי יודקביץ': דרך אגב, הצעת החוק הממשלתית מדברת גם על אתר הנצחה, במסגרת יד ושם.

יורי שטרן: אוקיי, אז אני חושב שהדיון בחוק הזה יתקיים מיד בשבוע הבא, אחרי שהקריאה תתבצע ביום ראשון בשתי הצעות החוק.

ישי יודקביץ': יש אפשרות שהדיון בוועדה יהיה דיון משותף.

נעמי בלומנטל: זה בוודאי.

נעמי בלומנטל: זה, ברוך השם, לא תלוי בכם.

נתן סמוך: סליחה, אני ממשרד הבריאות.

נתן סמוך: אני חשבתי להעיר משהו בעת שדנים בסעיפים עצמם, אבל אולי כדאי להקדים ולומר את זה כבר עכשיו.

נתן סמוך: פשוט צריך לתקן איזשהו רושם שעשוי להיווצר מדברים שנאמרו.

נתן סמוך: הצעת החוק בנושא הליקווידטורים, הקושי הגדול שלנו אתה הוא קושי עקרוני בנושא של הפרדת סלי בריאות לאוכלוסיות שונות, תוך יצירת סל בריאות נפרד לליקווידטורים בחוק הליקווידטורים במקום הסל הכללי שמיועד לכלל האוכלוסייה ונמצא בחוק ביטוח בריאות ממלכתי.

נתן סמוך: זה לא דומה להצעה המדוברת כאן, שמדברת על תוספת הנחה בתרופות.

נתן סמוך: מדובר בשני דברים שונים.

נתן סמוך: ההתנגדות שלנו כמשרד בריאות לחוק הליקווידטורים היתה בנקודה של יצירת סל נפרד לליקווידטורים, דבר שלא מופיע כאן.

נתן סמוך: כאן מדובר על תוספת הנחה לאוכלוסייה מסוימת.

נעמי בלומנטל: אנחנו אולי יכולים, בחוק הליקווידטורים, לא אוטומטית להכניס תרופה כזו או אחרת לסל הבריאות, אבל להבהיר שיש הנחות – לא נגיד באלו תרופות – ואחר כך נבדוק את התרופות.

לאה רוזנברג: אני מניחה שמשרד הבריאות לא יתנגד לזה.

נעמי בלומנטל: מה שכואב לי, אני מוכרחה לומר, זה שנמצאים פה ליקווידטורים ובא משרד הבריאות, אני אומרת, בחוסר נקיון כפיים ואומר לנו שאי אפשר, זה לא יתכן, ואנחנו עוד מושפעים ממנו.

נתן סמוך: גבירתי היושבת ראש, ברשותך.

נתן סמוך: אני אמנם לא הייתי בישיבה הקודמת, אבל אני פחות או יותר יודע מה היה ואני מקווה שנמסרה לי תמונה נכונה.

נתן סמוך: הנושא הזה של תוספת הנחה בתרופות לליקווידטורים, זה נושא שאני עוד לא יכול להביע לגביו עמדה כי הוא עוד לא נדון.

נתן סמוך: אני מתאר לעצמי שלא יהיה לנו קושי במשרד הבריאות, אבל בכל זאת הייתי רוצה בצורה מסודרת להביא את זה בפני האנשים.

נתן סמוך: זה נושא נפרד.

נתן סמוך: אם מדובר על השוואה של מעמד הליקווידטורים למעמד של ותיקי מלחמת העולם השניה, זה נושא ששווה לדון בו, אנחנו נבוא עם תשובה לוועדה הנכבדה הזאת.

נתן סמוך: יש, עדיין, איזשהו הבדל, בין יצירת סל נפרד לאוכלוסיות שונות לבין הנושא של הנחה בתרופות.

נעמי בלומנטל: אני מסכימה אתך, אבל יכולתם לבוא ולומר ולהציג את זה כך כפי שאדוני מציג את זה כרגע.

נעמי בלומנטל: משום שמה שנאמר לנו זה: בשום אופן, אין סיכוי ואסור לנו לפרוץ וכולי.

נתן סמוך: גבירתי, ההתלבטות שלנו בנושא מתן הנחות לאנשים שלא על בסיס סוציאלי היא התלבטות שהובאה בפני הממשלה.

נתן סמוך: הממשלה קיבלה את החלטתה, אנחנו מחוייבים לה ואנחנו נכבד אותה.

נתן סמוך: היום אנחנו ניצבים בפני סיטואציה חדשה וזה מחייב אותנו להיערך מחדש, גם מול הצעות החוק הקיימות.

נתן סמוך: אנחנו נעשה את זה.

נעמי בלומנטל: רק על מנת שתהיה רגוע, אני התנגדתי לחוק ביטוח בריאות ממלכתי מלכתחילה.

נעמי בלומנטל: כל דבר שהוא בבחינת פריצה של החוק, הוא מבחינתי רק אישור להתנגדות העקרונית שהיתה לי, כי חשבתי שמערכת הבריאות תקרוס.

נעמי בלומנטל: אנשים ישלמו יותר ויקבלו פחות.

נעמי בלומנטל: זה גם מה שמסתמן.

נתן סמוך: ברשותך, לא ניכנס לויכוח הזה כאן.

נעמי בלומנטל: בוודאי שלא.

נעמי בלומנטל: עכשיו נקרא את ההצעה.

יורי שטרן: אולי אפשר לברר מה קורה בוועדת הכנסת?

נעמי בלומנטל: אל תדאג.

יורי שטרן: אני דואג, כי הם ייצאו לתקשורת, יעשו המון רעש, ראש הממשלה ברק יופיע, לא איכפת לי.

יורי שטרן: מגיע לו על שהוא קידם את החוק, אבל אני לא רוצה שהוא יכתוב את ההצגה הזאת וינצל אותה צינית לטובת הקו הפוליטי שלו.

נעמי בלומנטל: בסדר גמור.

נעמי בלומנטל: אז בוא נראה את הצעת החוק שעומדת לפנינו.

מרים פרנקל – שור: הם עדיין, בוועדת הכנסת, עוסקים בהסרת החסינות של חבר הכנסת ליברמן.

מרים פרנקל – שור: עוד לא הגיעו לנושא הזה.

נעמי בלומנטל: אוקיי.

נעמי בלומנטל: אנחנו בהצעת חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השניה, זו הצעה מטעם הוועדה.

נעמי בלומנטל: יש לכם אותה?

וילמה מאור: לפני כל אחד יש שלוש הצעות.

וילמה מאור: אחת של חבר הכנסת יורי שטרן וחברי הוועדה, אחת של חברת הכנסת סופה לנדבר ואחת של הממשלה.

נעמי בלומנטל: אז אנחנו הולכים להצעת החוק שרשום בה למעלה: "מתפרסמת בזאת הצעת חוק של חברי כנסת מטעם וועדת העלייה והקליטה של הכנסת".

נעמי בלומנטל: עו"ד פרנקל שור?

מרים פרנקל – שור: אנחנו ב"דיור סוציאלי".

מרים פרנקל – שור: מחקנו אירגון ותיקים.

מרים פרנקל – שור: "דיור סוציאלי: דיור הנמצא בבעלות מלאה או חלקית או בשכירות של המדינה, רשות מקומית או גוף אחר שעיסוקו בניה, שכירות ואחזקה מטעם המדינה או רשות מקומית.

מרים פרנקל – שור: ותיק מלחמת העולם השניה: אזרח ותושב ישראל ששירת בתקופת מלחמת העולם השניה בשירות פעיל באחת ממעצמות הברית או באחת היחידות שלחמו במחתרת נגד שלטון עוין, למעט שירות עוין" – פה אני שואלת מה זה שירות עוין.

יורי שטרן: אולי סוכן כפול או משהו.

יורי שטרן: אני לא זוכר.

שי סומך: בהצעה הממשלתית זה מופיע: "שילטון עוין".

שי סומך: זאת העתקה מחוק נכי המלחמה בנאצים.

שי סומך: לא ממציאים כאן את הגלגל מחדש.

ישי יודקביץ': יכול להיות ש"למעט שירות עוין" צריך למחוק.

מרים פרנקל – שור: כן, צריך למחוק את זה.

מרים פרנקל – שור: אין לזה משמעות.

רוני ארד: חלה חובת גיוס בזמן המלחמה לכל הגברים.

רוני ארד: נכון?

שי סומך: זאת העתקה מחוק נכי המלחמה בנאצים, אז לא נשנה את זה.

מרים פרנקל – שור: "למעט שירות צבאי אשר חל עליו חוק הנכים (תגמולים ושיקום) התשי"ט – 1959, (נוסח משולב) וכן מי שהשתתף בהגנת העיר לנינגרד בעת המצור עליה, בתקופת מלחמת העולם השניה והשתתפות זו הוכרה על ידי ברית המועצות דאז בתעודה או באות רשמי אחר".

נעמי בלומנטל: זה מקובל על הממשלה?

ישי יודקביץ': לממשלה יש הגדרה שונה מבחינת נוסח.

יורי שטרן: זה פשוט אחד מן השנים.

יורי שטרן: הם נתנו הגדרה גם לותיק שנלחם וגם למגן לנינגרד.

יורי שטרן: זה אותו דבר.

ישי יודקביץ': יש לנו ותיק מלחמה בצבא סדיר, ותיק מלחמה פרטיזן ובלוקדניק.

מרים פרנקל – שור: הממשלה אומרת: "ציון לשבח", כאשר אתה אומר תעודה.

יורי שטרן: תעודה, כן.

יורי שטרן: כי יש תעודה שהשוותה חלק מהבלוקדניקים לותיקי המלחמה ואלה שיש להם את התעודה הזאת הם בעצם אותו דבר.

נעמי בלומנטל: אנחנו בעצם מדברים רק על אנשים מבוגרים.

נעמי בלומנטל: נכון?

יורי שטרן: כולם מבוגרים.

יורי שטרן: ודאי.

נעמי בלומנטל: לא יכול פתאום לצוץ תינוק בעניין הזה, נכון?

ויקטור בריילובסקי: אולי את צודקת.

ויקטור בריילובסקי: אם יהיה חוק כזה, אולי יהיו אנשים עם מסמכים שיוכיחו שהיו גיבורי מלחמה והם קטנים.

יורי שטרן: כן.

יורי שטרן: בגלגולם הקודם.

נעמי בלומנטל: אוקיי.

נעמי בלומנטל: נמשיך.

מרים פרנקל – שור: "ותיק נזקק: ותיק מלחמת העולם השניה שמשתלמת לו גימלה לפי חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א – 1980, או מי שמשתלמת לו גימלה לפי חוק נכי המלחמה בנאצים, התשי"ד – 1954 וסך כל הכנסותיו אינו עולה לגבי זוג על 58% מהשכר הממוצע כמשמעותו בסעיף 2 לחוק הביטוח הלאומי התשנ"ה – 1995 ולגבי יחיד על 41% מהשכר הממוצע האמור".

נעמי בלומנטל: אני מבינה שעל זה הצביעו ואני חושבת שהממשלה לא הולכת לכיוון הזה.

נעמי בלומנטל: נכון?

לאה רוזנברג: הממשלה מדברת רק על מי שמקבל הבטחת הכנסה.

נעמי בלומנטל: בדיוק.

רוני ארד: אני לא מבין.

רוני ארד: הכוונה פה היא שמי שמקבל דרך חוק נכי רדיפת הנאצים יוכל לקבל גם פה?

נעמי בלומנטל: כן.

נעמי בלומנטל: זאת אומרת, ההצעה של חבר הכנסת שטרן מרחיבה בסעיף הזה.

לאה רוזנברג: היא מכניסה אוכלוסיות נוספות.

נעמי בלומנטל: כן.

נעמי בלומנטל: אם אתה זוכר, גם בחוק אסירי ציון, זה פחות או יותר דומה.

נעמי בלומנטל: השאלה היא מה אתה מכניס בתוך מבחן ההכנסה או מה אתה לא מכניס.

נעמי בלומנטל: אין ספק שחבר הכנסת יורי שטרן הולך כאן רחוק יותר מן הממשלה.

רוני ארד: זה אומר שכל נכי המלחמה בנאצים, בניגוד לנכי רדיפות הנאצים, נכנסים לחוק, שזה עוד עשרת אלפים, חמישה עשר אלף איש, כי רוב נכי המלחמה בנאצים מקבלים הבטחת הכנסה.

רוני ארד: זאת בניגוד לנכי הרדיפות ששם יש חלוקה בין נזקקים ולא נזקקים.

רוני ארד: שם לא כולם נזקקים.

רוני ארד: נכי המלחמה בנאצים רובם נזקקים.

רוני ארד: זה אומר שמכניסים אוטומטית כמעט את כל נכי המלחמה בנאצים לחוק הזה.

רוני ארד: אי אפשר גם את החוק הזה וגם את ההוא.

רוני ארד: זה לרכב על הכל ביחד.

רוני ארד: לנכי המלחמה בנאצים יש את ההנחות שלהם, לא פחות.

רוני ארד: אני לא יודע אם הן חופפות, כי אני לא זוכר את ההנחות האלה.

לאה רוזנברג: כבר הצביעו על זה.

נעמי בלומנטל: אני פשוט לא הייתי בישיבה.

נעמי בלומנטל: זה הוכן לקריאה ראשונה.

נעמי בלומנטל: אני לא יכולה לפתוח את זה.

רוני ארד: יש גם גבול.

רוני ארד: הרי כל מה שעולה פה, מחר יקראו את ההצעה הזאת ויכניסו את זה למקום אחר.

רוני ארד: אני אומר עוד פעם: יש גבול.

נעמי בלומנטל: אני לא יכולה עכשיו לחזור מההצבעה שכבר היתה.

נעמי בלומנטל: מכיוון שכבר היתה הצבעה על כך, מה שנצטרך לעשות זה לראות לקראת קריאה שניה ושלישית איפה אנחנו עומדים.

נעמי בלומנטל: אני אדבר עם חבר הכנסת יורי שטרן שיבוא אתכם בדברים כדי לראות אם ניתן או לא ניתן להתמודד עם הבעיה הזאת.

נעמי בלומנטל: אני בהחלט מבינה את המשמעות שלה.

ויקטור בריילובסקי: סליחה, אני צריך ללכת.

נעמי בלומנטל: מאה אחוז, תסמוך עלי, חבר הכנסת בריילובסקי.

מרים פרנקל – שור: "מחוסר דיור: מי שאין ולא היתה בבעלותו או בבעלות בן זוגו דירה או חלק בדירה או אינו מתגורר בדיור ציבורי".

נעמי בלומנטל: זה לא מופיע בהחלטת הממשלה.

ישי יודקביץ': לא, בממשלתית זה לא מופיע, כי אנחנו לא מציעים את ההטבה של העדיפות בדיור.

נעמי בלומנטל: נכון.

נעמי בלומנטל: אתם מציעים רק את התוספת.

נעמי בלומנטל: אז זה חסר משמעות.

לאה רוזנברג: רק את העשרה אחוז בשכר דירה.

מרים פרנקל – שור: "מלחמת העולם השניה: התקופה שבין י"ז באלול התרצ"ט (1 בספטמבר 1939) לבין יום כ"ד באלול התש"ה (2 בספטמבר 1945)".

נעמי בלומנטל: אלה התאריכים הרשמיים של מלחמת העולם השניה?

ישי יודקביץ': כן.

ישי יודקביץ': 2 בספטמבר זה כתב הכניעה של יפן.

שי סומך: בהצעת החוק הממשלתית זה קצת שונה, כי אנחנו פשוט העתקנו את חוק נכי המלחמה בנאצים.

מרים פרנקל – שור: אני רוצה להבין.

מרים פרנקל – שור: התאריכים של מלחמת העולם השניה הם אותם תאריכים.

ישי יודקביץ': התאריכים הם אותם תאריכים.

מרים פרנקל – שור: נכון.

מרים פרנקל – שור: אז אני פשוט, מבחינה ניסוחית, הוצאתי את ההגדרה של מלחמת העולם השניה כדי שההגדרה שם לא תהיה כל כך מסורבלת.

מרים פרנקל – שור: זה כל מה שנעשה.

ישי יודקביץ': מחוק עשיית הדין בנאצים ועוזריהם?

מרים פרנקל – שור: לא.

מרים פרנקל – שור: מה שאני עשיתי, ותיק נזקק יצא הגדרה מאד מסורבלת…

ישי יודקביץ': בחוק עשיית הדין בנאצים ועוזריהם, המלחמה מסתיימת בשני בספטמבר, תאריך כתב הכניעה של יפן.

מרים פרנקל – שור: אבל לגבי מה אנחנו מעירים את זה?

ישי יודקביץ': יש בעיה, כי בנכי המלחמה בנאצים, אם אני לא טועה, זה בשבעה עשר באוגוסט או משהו כזה.

נעמי בלומנטל: זהו, גם לי זכור תאריך אחר.

ישי יודקביץ': שזה היום שהירוהיטו הודיע שהוא נכנע, אבל עדיין לא פורמלית ומשפטית.

טובה פינקלשטיין: כדאי לקחת את התאריך המאוחר יותר.

נעמי בלומנטל: ודאי.

רוני ארד: למה כדאי לקחת את המאוחר?

ישי יודקביץ': אני אתן דוגמא, למשל, לגבי החזית האירופית.

ישי יודקביץ': הממשלה מציעה את יום הזיכרון, יום ציון, בתשעה במאי.

ישי יודקביץ': בשמונה במאי גרמניה נכנעה למעצמות המערב.

ישי יודקביץ': בתשעה במאי נחתם הכתב באופן מסודר גם עם סטאלין.

ישי יודקביץ': לכן הממשלה מציעה את התשעה במאי ולא את השמונה במאי כתאריך יום הציון.

ישי יודקביץ': אבל שוב, כתב הכניעה היפני היה בשני בספטמבר.

רוני ארד: צריך לזכור, שעוד פעם אנחנו מרחיבים פה את האוכלוסיה שבסופו של דבר תכנס לחוק נכי המלחמה בנאצים, כי יש פה אוכלוסיות שלא נמצאות בחוק נכי המלחמה בנאצים, אבל ברור שהן תכנסנה, אם דרך הצעת החוק או בדרכים אחרות.

נעמי בלומנטל: אנחנו, אבל, לא יכולים לשנות עכשיו את התאריך של המלחמה.

רוני ארד: אני מתייחס למה שהיה בחוק נכי המלחמה בנאצים.

נעמי בלומנטל: בסדר, אני אומרת לך: הצביעו כבר, אז אנא רשום את הערותיך לקריאות שניה שלישית.

שי סומך: עו"ד פרנקל – שור, אולי כדאי שנשב אתך אחר כך?

שי סומך: מה שעשינו בהצעת החוק הממשלתית, העתקנו את חוק נכי המלחמה בנאצים.

שי סומך: אלה שני חוקים תאומים.

שי סומך: חוק נכי המלחמה בנאצים מפנה לחוק עשיית הדין בנאצים ובעוזריהם.

שי סומך: בחוק נכי המלחמה בנאצים יש שתי תקופות.

שי סומך: תקופה אחת לעניין שירות פעיל ותקופה שניה לעניין מעצמות הברית.

שי סומך: כנראה שבשנת 1954 הם יותר הבינו הסטוריה מאיתנו ולכן הם חילקו את זה לתקופות שונות.

שי סומך: אנחנו פשוט העתקנו את זה.

שי סומך: יש הגיון בשתי תקופות שונות.

נעמי בלומנטל: אני רק מתארת לעצמי מתי משרד האוצר רצה שתגמר המלחמה…

מרים פרנקל – שור: אל תשבו אתי אחר כך, כי אין לי זמן.

מרים פרנקל – שור: בואו תעירו את ההערה עכשיו.

שי סומך: אנחנו מציעים, פשוט, לקבל את הנוסח שבהצעת החוק הממשלתית, כי זו העתקה של חוק נכי המלחמה בנאצים.

שי סומך: יש תקופה אחת שהיא לעניין הגדרה של ותיק מלחמה, או של שירות – הגדרה קצת יותר קצרה – ויש הגדרה של תקופת מלחמת העולם השניה לעניין מעצמות הברית.

שי סומך: נראה שיש מעצמות ברית שהצטרפו לאחר התאריך של סיום המלחמה.

שי סומך: לכן, הם קצת האריכו את תקופת מלחמת העולם השניה לעניין מעצמות הברית.

שי סומך: את מבינה?

מרים פרנקל – שור: לא, אני ממש לא מבינה, כיוון שההגדרה היא אותה הגדרה.

לאה רוזנברג: תסתכלי למטה.

לאה רוזנברג: בהצעה הממשלתית יש הגדרה של מעצמות הברית ושם יש תקופה אחרת.

לאה רוזנברג: מה זה חשוב?

לאה רוזנברג: קחו את שני הקצוות.

שי סומך: חצי שעה בממשלה התווכחנו על זה.

מרים פרנקל – שור: אוקיי.

מרים פרנקל – שור: אני אתאים את זה.

רוני ארד: צריך לחשוב על המשמעות.

רוני ארד: המשמעות היא שאנחנו מכניסים עכשיו את כל הבלוקדניקים לנכי המלחמה.

שי סומך: זה באמת לא פשוט.

ישי יודקביץ': הבלוקדניקים הרי זו תקופה מוגדרת.

נעמי בלומנטל: לעומת זאת אני יכולה לומר לך שמדובר באנשים מאד מבוגרים.

רוני ארד: זו טענה שאני שומע כל הזמן.

רוני ארד: שלא תשתמע, חלילה, איזו טענה מזה, אבל העובדות הן שבינתיים רשימת החבר'ה האלה גדלה ולא קטנה.

נעמי בלומנטל: אגב, היו הרבה נשים שנלחמו במלחמת העולם השניה.

נעמי בלומנטל: אני מקווה שהן גם מופיעות קצת בחוק הזה.

נעמי בלומנטל: עשיתי פעם מחקר על זה.

נעמי בלומנטל: בסוף מלחמת העולם השניה גייסו יותר ויותר נשים כי כבר לא היו גברים.

נעמי בלומנטל: אז הן, למשל, היו בנ"מ והן יירטו הרבה מאד מטוסים גרמנים ובסוף, כשחילקו את אותות ההוקרה, הן לא קיבלו כמעט אותות הוקרה.

טובה פינקלשטיין: כאן הנשים נכנסות לאחת היחידות שלחמו במחתרת נגד שלטון עויין.

טובה פינקלשטיין: זאת אומרת, הן לא נכנסות לשירות הפעיל אבל למחתרות הן בוודאי נכנסות.

נעמי בלומנטל: יתכן שחלק גם בשירות הפעיל.

טובה פינקלשטיין: כן, אבל במחתרות בטח היו נשים.

ישי יודקביץ': לפי חוק הפרשנות, ותיק זה גם ותיקה.

נעמי בלומנטל: זה ברור.

נעמי בלומנטל: חברת הכנסת סופה לנדבר, מכיון שנכנסת כרגע רציתי רק שתדעי שיש לנו איזושהי בעיה שקשורה לחוק שלך.

סופה לנדבר: כן?

נעמי בלומנטל: על מנת לעדכן אותך, חברי הכנסת יורי שטרן ויולי-יואל אדלשטיין, מאד התמרמרו על פעילות הממשלה ועל כך שהיא מנסה לעקוף את הצעות החוק הפרטיות ועכשיו גם מעלים בוועדת הכנסת את חוק הוטרנים, כי פתאום הכל מותר.

נעמי בלומנטל: את מבינה?

נעמי בלומנטל: כל מה שחיכינו לקבל לגביו הסכמה, עולה עכשיו בוועדת הכנסת.

סופה לנדבר: עכשיו בוועדת הכנסת?

נעמי בלומנטל: כן.

סופה לנדבר: אני הולכת.

סופה לנדבר: רק, בהבדל מכל מיני הצעות אחרות, בחוק שלי מדובר במלחמת העולם השניה ובלוקדניקים.

נעמי בלומנטל: כן.

נעמי בלומנטל: עוד לא הגענו לדבר על זה.

סופה לנדבר: טוב, אז תרשו לי ללכת לשם.

נעמי בלומנטל: בסדר.

נעמי בלומנטל: אבל תתאמי עם חבר הכנסת שטרן.

נעמי בלומנטל: הוא רוצה ככל האפשר להתקדם, אבל את הצעת החוק שלך נתחיל היום, אז תשתדלי לחזור.

נעמי בלומנטל: נמשיך.

מרים פרנקל – שור: "2.

מרים פרנקל – שור: הכרה במעמד: (א) שר הביטחון יכיר באדם כחייל ותיק לפי כללים שיקבעו בתקנות בהתייעצות עם שר העליה והקליטה.

מרים פרנקל – שור: (ב) הוכר אדם כחייל ותיק יוענקו לו תעודת הכרה ועיטור".

ישי יודקביץ': אני מציע, שוב, לשלב את סעיפי הצעת החוק הממשלתית.

מרים פרנקל – שור: אני לא יכולה עכשיו לשלב אותם.

מרים פרנקל – שור: לקריאה שניה ושלישית נשלב אותם.

נעמי בלומנטל: אתה הבנת, עו"ד יודקביץ', שההצעה הזאת הוצבעה כבר.

נעמי בלומנטל: לקריאה ראשונה ושלישית אנחנו נוכל לצרף את הכל.

ישי יודקביץ': כן.

ישי יודקביץ': פשוט, יש וועדת ציון שעובדת במשרד הביטחון מכח תקנון יד ושם.

ישי יודקביץ': היא עובדת יפה מאד, הכירה באלפים מאז תחילת גל העלייה.

ישי יודקביץ': יש שם נציגי יד ושם, אבל בעיקר נציגי המלחמה בנאצים, פרטיזנים וכולי.

ישי יודקביץ': אני קורא לזה: "מומחים לותיקי מלחמת העולם השניה" ואנחנו ממליצים לאמץ את המנגנון הזה שעובד יפה מאד לעניין הזה.

ישי יודקביץ': זה גם יקצר את זמן הביצוע של החוק, במקום שנבנה מנגנון חדש.

נעמי בלומנטל: בסדר גמור.

מרים פרנקל – שור: "3.

מרים פרנקל – שור: דיור ציבורי: (א) שר הבינוי והשיכון והשר לקליטת עלייה, בהסכמת שר האוצר, יקבעו הוראות בדבר מתן עדיפות לדיור סוציאלי לותיקי מלחמת העולם השניה מחוסרי הדיור.

מרים פרנקל – שור: (ב) עד לקבלת דיור סוציאלי תינתן לותיק נזקק הזכאות לסיוע בשכר דירה והוא יהיה זכאי להגדלתו ב 10% מהסיוע הנקבע היום על ידי שר הבריאות והשיכון לזכאים, לפנסיונר בודד או זוג, לפי כללים שיקבע השר בהסכמת שר האוצר.

מרים פרנקל – שור: 4.

מרים פרנקל – שור: רכישת תרופות: ותיק נזקק יהיה זכאי להנחה בשיעור של 50% מהמחיר שיקבע לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד – 1994 (להלן – חוק ביטוח בריאות ) עבור תרופות הכלולות בסל שירותי הבריאות".

נעמי בלומנטל: אגב, הממשלה מציעה פה 75%.

טובה פינקלשטיין: זה סעיף שלא נותן כלום.

מרים פרנקל – שור: "5.

מרים פרנקל – שור: תשלומי ארנונה: ותיק נזקק זכאי לפטור מתשלומי ארנונה החלים על דירה המשמשת למגורים.

מרים פרנקל – שור: עלה שטח דירת המגורים על 100 מ"ר, יינתן הפטור רק לגבי 100 מ"ר".

רוני ארד: מה זה, פטור מלא?

מרים פרנקל – שור: זה פטור מלא.

נעמי בלומנטל: מה הממשלה הציעה?

נעמי בלומנטל: היא הציעה כמה הצעות.

שי סומך: האמת, זה מיותר, כי יש היום למי שמקבל הבטחת הכנסה פטור.

נעמי בלומנטל: כן וגם, נדמה לי, לעולים חדשים בשנתיים הראשונות.

נעמי בלומנטל: נכון?

נעמי בלומנטל: הם לא משלמים.

טובה פינקלשטיין: כן, אבל מה שחשוב זה שכולם הם אזרחים ותיקים אז יש להם פטור.

טובה פינקלשטיין: יש להם פטור מכח חוק אזרחים ותיקים.

רוני ארד: הפטור הוא לא מלא.

רוני ארד: הפטור הוא 30% לאזרחים ותיקים.

רוני ארד: ככל שהמצב הסוציו אקונומי יותר נמוך הפטור עולה.

טובה פינקלשטיין: אזרחים ותיקים עם הבטחת הכנסה…

רוני ארד: הבטחת הכנסה זה משהו אחר ודבר שני, אני לא בטוח שזה בכל העיריות, אם אני לא טועה.

רוני ארד: כי את הפטור נותנות העיריות.

טובה פינקלשטיין: זה מכח חוק.

טובה פינקלשטיין: חוק אזרחים ותיקים.

נעמי בלומנטל: נדמה לי באמת שהרשויות לא מקיימות את זה.

טובה פינקלשטיין: זה לא תלוי בהן.

טובה פינקלשטיין: הן מחוייבות.

נעמי בלומנטל: אני יודעת, אבל אני שמעתי שיש עיריות שנותנות ויש עיריות שלא נותנות.

נעמי בלומנטל: אני לא אומרת שזה בסדר.

טובה פינקלשטיין: מכח חוק אזרחים ותיקים הן מחוייבות לתת.

נעמי בלומנטל: הלא זה מה שהן בוכות כל הזמן.

רוני ארד: לא מדובר פה רק על מקבלי הבטחת הכנסה.

רוני ארד: מדובר פה על קבוצות שלא מקבלות רק מביטוח לאומי.

שי סומך: זאת הסיבה מדוע לא הכללנו את זה בהצעת החוק הממשלתית.

רוני ארד: פה מדובר גם על נכי המלחמה בנאצים.

מרים פרנקל – שור: "6.

מרים פרנקל – שור: אגרת טלוויזיה: ותיק נזקק יהיה פטור מתשלומי אגרה בעד אחזקת מקלט טלויזיה לפי חוק רשות השידור, התשכ"ה – 1965".

נעמי בלומנטל: הממשלה, אני רואה, נותנת פה 75%.

נעמי בלומנטל: אני מוכרחה להגיד, אני תמיד את הדברים האלה לא כל כך מבינה.

נעמי בלומנטל: 75% או 100%, להתחיל לעמוד על זה?

נעמי בלומנטל: אני לא מבינה.

נעמי בלומנטל: איך יוצאים מכל הבירוקרטיות האלה?

שי סומך: לאזרחים ותיקים יש 50%, אז הוסיפו.

מרים פרנקל – שור: "7.

מרים פרנקל – שור: שירותים רפואיים: ותיק נזקק יהיה פטור מתשלום עבור קבלת שירותי אמבולנס וכן יהיה פטור מתשלום עבור ביקורי בית של רופא לפי חוק ביטוח בריאות".

נתן סמוך: קודם כל, לגבי הסיפא: ביקורי בית של רופא.

נתן סמוך: האמת היא שאת כל הנושא של ביקורי בית של רופא, אנחנו לא בדיוק הבנו.

נתן סמוך: יש אמנם תשלום לביקור בית של רופא בחקיקה.

נתן סמוך: זה תחום שאני לא יודע עד כמה הוא רלוונטי בחיי יום יום.

נתן סמוך: היום, כשמדובר בביקור אצל רופא, בביקור במרפאות חוץ או בביקורים במכונים, יש פטור למקבלי הבטחת הכנסה והפטור הזה חל גם על הקבוצה הזאת.

נתן סמוך: להרחיב את הפטור הזה, במקרה של ותיקי מלחמת העולם השניה דווקא, אנחנו חושבים שיש בזה איזושהי רמה מסוימת של צרימה.

נעמי בלומנטל: אתה מוכן להגדיר עוד פעם מה קורה היום?

נעמי בלומנטל: האזרחים הותיקים לא מקבלים שום דבר?

נתן סמוך: לא, האזרחים הותיקים לא מקבלים בתחום הזה.

נתן סמוך: מקבלי הבטחת הכנסה ואזרחים ותיקים מקבלי הבטחת הכנסה זכאים להנחה של 50% בתרופות לפי החוק.

נתן סמוך: מקבלי הבטחת הכנסה בכל גיל שהוא זכאים לפטור עבור ביקור אצל רופא – לא ביקור בית של רופא – ביקור במרפאות חוץ או ביקור במכונים.

רוני ארד: פה הם רוצים שהרופא יבוא הביתה.

נתן סמוך: אני יודע.

נתן סמוך: ההרחבה שמוצעת בחוק הזה, באיזשהו אופן היא מעצימה רמה כלשהי של חוסר שוויון בין האנשים האלה לבין אנשים אחרים במצבם, גם במצבם הבריאותי וגם במצבם הסוציאלי.

נתן סמוך: יש תחושה מאד גדולה של אי נוחות מהרחבת הפטור הזה, אפילו מעבר להיבט הכספי שלו.

נתן סמוך: זה לגבי הסיפא ואנחנו לא נוכל להסכים אתה.

נתן סמוך: לגבי הרישא, הערנו כבר בדיון שהיה לפני תקופה די ארוכה בנושא של שירותי אמבולנס, שהצעת החוק בעצם לא מבהירה למה בדיוק הכוונה.

נתן סמוך: אם הכוונה היא להשתתפות העצמית לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, אז המשמעות היא שבמצבים מסוימים שבהם אדם לא זכאי להחזר בכלל, הוא עשוי להיות זכאי להחזר לפי החוק הזה מקופת החולים שלו ואז אולי צריך לכתוב את זה בצורה יותר ברורה.

נתן סמוך: אם הכוונה היא להחזר ישיר מחברת האמבולנסים, בין אם זה מד"א ובין אם זה חברה אחרת, אז יש פה פריצה של עיקרון שאנחנו לא כופים בעצם על נותן שירותים ציבורי-פרטי או פרטי לגמרי, מתן הנחה לצרכנים שלו.

נתן סמוך: הרישא מאד לא מבהירה מה כוונת המחוקק בנושא הזה והיא פותחת פתח לפרשנויות שונות.

נעמי בלומנטל: בוא תאמר לי רק מה קורה היום עם שירותי אמבולנס.

נעמי בלומנטל: הרי זה גם היום חברות פרטיות ובכל אופן, מי מקבל?

רוני ארד: אם מאשפזים אותך, אתה מקבל החזר.

נתן סמוך: אם מדובר בניידת טיפול נמרץ וזה הסתיים באישפוז, אז יש זכאות להחזר מלא.

נתן סמוך: לא הסתיים באישפוז, הזכאות היא ל 50%.

נתן סמוך: אם מדובר באמבולנס שהוא לא ניידת טיפול נמרץ, הסתיים באישפוז – החזר מלא.

נתן סמוך: לא הסתיים באישפוז – אין זכאות בכלל.

נתן סמוך: זה נושא שיש בו הגדרות מאד מורכבות.

נתן סמוך: להיכנס לתוך זה - שזו נישה שאין בה פטור לאף גורם באוכלוסייה, לאף קבוצה, לא למקבלי הבטחת הכנסה, לא לחולים, לא לנכים, לא לזכאים אחרים - להיכנס לתוך התחום הזה על המורכבות שלו ועל חוסר הבהירות מי בדיוק אמור לתת את ההחזר, האם זאת קופת חולים, האם זאת חברת אמבולנסים, זה נראה לנו מאד מאד בעייתי.

נתן סמוך: מעבר, שוב, להיבט הלא שוויוני.

נעמי בלומנטל: השאלה היא, הלא הסעיף הזה עלה לדיון.

נעמי בלומנטל: אני לא יודעת מה היה שם.

נתן סמוך: אנחנו השבנו.

נתן סמוך: אנחנו אמרנו בדיוק את הדברים האלה ונדמה לי שאפילו זכינו להבנה מצד הוועדה, רק שמצאנו את זה פעם נוספת בתוך הצעת החוק.

רוני ארד: אני חושב שמתבלבלים.

רוני ארד: יש לנו חברות פרטיות שנותנות את השירות הזה.

נעמי בלומנטל: כן, אבל אולי הממשלה יכולה לשפות על זה.

נתן סמוך: זה לא מה שמופיע כאן.

רוני ארד: זה מחיר שנקבע.

רוני ארד: ברור שהם יכולים לתת עכשיו מחיר אחר.

נעמי בלומנטל: על דבר כזה אפשר להתגבר.

נעמי בלומנטל: נגיד בן אדם מסכן מזמין אמבולנס, לוקח אותו אמבולנס ואחר כך הוא צריך לשלם.

נעמי בלומנטל: אם הממשלה, נניח, יכולה לשפות על זה, אפשר למצוא את הדרך.

רוני ארד: משמעות הדבר היא שעל כל דבר הכי קטן הם יזמינו רופא הביתה.

רוני ארד: זה שהרופא יגיד אחרי זה שלא צריכים אמבולנס… לפי איך שכתוב בחוק גם לנסוע למכולת הם יוכלו עם האמבולנס.

נתן סמוך: צריך פה לחשוב באמת בשום שכל.

נתן סמוך: צריך להיכנס לתוך תחום הזכאויות של חוק ביטוח בריאות ממלכתי וצריך להחליט על מי ההטבה חלה.

נתן סמוך: אני גם רוצה לומר שלמרות האמור בסעיף 11, צריך להחליט מי בדיוק הגורם שצריך לתת את ההנחה בשלב הראשון.

נתן סמוך: אני חייב לומר שמהניסיון שלנו עם חוק אזרחים ותיקים, גם עם סעיף 11 שמדבר על: המדינה תשפה את נותני ההטבות, בסופו של דבר הסעיפים האלה נוטים להיעלם בחוקי הסדרים למיניהם ואנחנו לא היינו סומכים על העובדה שהם נמצאים פה, כאיזושהי ערובה לשיפוי הגורמים שמשלמים את ההטבה.

נתן סמוך: לכן אנחנו חושבים שלפחות בשלב הראשון בכל זאת לא ברור מה המדינה מעוניינת לעשות, אז הרישא כמו שהיא, ראוי שהיא לא תופיע.

רוני ארד: אני רוצה להזכיר שהממשלה מתנגדת.

ישי יודקביץ': הממשלה מתנגדת לסעיף.

נתן סמוך: כן, כמובן.

מרים פרנקל – שור: עו"ד סמוך, היה פה גיא קריגר ממשרד האוצר.

נתן סמוך: בישיבה בה אני השתתפתי הופיע המשנה למנכ"ל, ד"ר בועז לב והוא פחות או יותר אמר את הדברים שאני מנסה לחזור עליהם כאן.

מרים פרנקל – שור: בועז לב לא היה בישיבה הקודמת.

נתן סמוך: לא, לא בישיבה הקודמת.

נעמי בלומנטל: אני רק רוצה לשמוע מה נאמר בישיבה הקודמת ואני רוצה משהו להעיר לך.

מרים פרנקל – שור: חבר הכנסת יורי שטרן אמר: "יכול להיות שהסעיף הזה בהמשך הדיון יתבטל ואנחנו נמצא הסדר אחר מול קופות החולים".

מרים פרנקל – שור: אבל יכול להיות שאם הסעיף הזה כל כך בעייתי, יש לך משהו שאתה יכול קצת לעדן אותו?

נתן סמוך: אני אנסה.

מרים פרנקל – שור: תנסה עכשיו.

מרים פרנקל – שור: אל תנסה אחר כך.

ישי יודקביץ': הממשלה, אבל, מתנגדת.

רוני ארד: הממשלה מתנגדת.

נעמי בלומנטל: אני הייתי רוצה לבקש, הלא אנחנו כבר הצבענו.

מרים פרנקל – שור: רגע.

מרים פרנקל – שור: אם אתם אומרים כל הזמן שהממשלה מתנגדת, הממשלה מתנגדת, אז השאלה, גם אם היא מתנגדת, אם אפשר לרכך.

מרים פרנקל – שור: אם כל הזמן הממשלה מתנגדת, אז נעלה את זה כך.

מרים פרנקל – שור: השאלה היא לטובת העניין אם אפשר לרכך ולעדן את הסעיף.

נעמי בלומנטל: רציתי משהו להציע בעניין זה.

נעמי בלומנטל: מכיון שזה כבר הוצבע, אנחנו מעלים את זה ככה.

נעמי בלומנטל: אלא מה הייתי רוצה לבקש מכם באמת?

נעמי בלומנטל: יש פה באמת שאלה מאד – אני לא רוצה להגיד עקרונית, אבל בכל זאת.

נעמי בלומנטל: כשאתה חושב על בן אדם נזקק ובוודאי עולים חדשים ומבוגרים שעברו חוויות קשות בחייהם, חלק מהם יהיו נזקקים.

נעמי בלומנטל: גם אנשים שלא עברו את המלחמה וגם כאלה שעברו.

נעמי בלומנטל: אני הייתי פונה אליך, בשם הוועדה, לנסות למצוא בכל זאת איזשהו ניסוח שיוכל להקל עליהם.

נעמי בלומנטל: משום שזאת באמת בעיה אמיתית.

נתן סמוך: עם כל הכבוד, בנושא הזה אני אמור לייצג את המשרד שממנו אני מגיע.

נתן סמוך: יש עמדה עקרונית של הממשלה נגד החלק הזה.

נתן סמוך: העמדה שלנו הובעה.

נתן סמוך: אני מציע שבשלב ראשון אנחנו נראה איך הדברים מתקדמים אחרי שהם יועברו בקריאה ראשונה, בהנחה שהוועדה בכל זאת תחליט להשאיר את הסעיף הזה כעמדה עקרונית ואנחנו נראה איך אנחנו יכולים לסייע בשיפור הסעיף.

נעמי בלומנטל: נכון, אבל להיפך, אני רוצה לבוא לקראתכם.

נעמי בלומנטל: כרגע זה יעלה ככה להצבעה לקריאה ראשונה.

נעמי בלומנטל: אבל אני מציעה שתבואו ותציעו משהו.

נעמי בלומנטל: יתכן שתבואו ותאמרו: אין לנו דרך.

נעמי בלומנטל: נסינו, אנחנו דנים בזה הרבה, יש ותיקים כאלה ואחרים, ניסינו למצוא דרך לפתור את המצוקה הזאת של אנשים שהם באמת חולים, שמזמינים אמבולנס, אנחנו מנסים למצוא פתרון, אין לנו דרך, אי אפשר.

נעמי בלומנטל: יכול להיות, לחילופין, שזה דווקא יעלה אצלכם עוד פעם במשרד את השאלה הזאת.

נעמי בלומנטל: הלא יש לכם מיליון ואחד דברים על הראש, אז תכניסו גם את זה בתור נושא שתדונו בו.

נתן סמוך: אין בעיה.

נתן סמוך: אני אביא את הדברים האלה ממש עד כמה שאפשר כלשונם למשרד.

נתן סמוך: אני רק אומר, שאחת הבעיות שעולות היא – וזה באיזשהו אופן בא לידי ביטוי כאן – שגם כשמדובר בזכאות לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, הזכאות היא באותם מקרים בהם המצב של האדם חייב הזמנת אמבולנס.

נתן סמוך: בחירה אלקטיבית בהזמנת אמבולנס לשם קיצור מרחקים, זה לא משהו שנכנסים אליו.

נתן סמוך: אנחנו נורא מתחבטים בנושא של פרשנות הזכאות לפי התוספת השניה.

נתן סמוך: כשהדברים האלה מופיעים בסעיף נוסף, הם עשויים לקבל נפח משלהם ולהקנות זכאויות שאיש לא חשב עליהן אפילו ברמת חוק ביטוח בריאות ממלכתי.

נעמי בלומנטל: תראה, אני מאד מסכימה אתך.

נעמי בלומנטל: יחד עם זאת אני מוכרחה לומר, עו"ד סמוך, שאתה רואה את הקשישים האלה מגיעים לבית חולים ומתחננים – כי לא תמיד הם יודעים את הפרטים האלה מראש, שמי שמאושפז מקבל החזר ומי שלא מאושפז לא מקבל החזר.

נעמי בלומנטל: אתה רואה אותם מתחננים שיאשפזו אותם ולו לשעתיים, כדי שהם יקבלו את ההחזר ונקרע לך הלב.

נעמי בלומנטל: אם היה אפשר למצוא לזה פתרון זה היה מצויין.

נעמי בלומנטל: הקריטריון היחידי כרגע להחזר הוא זה שמאשפזים אותך.

נעמי בלומנטל: הלא בתי החולים יכולים לבוא ולומר: אתם יודעים מה, אנחנו נעשה לו טיפול אמבולטורי, תנו לו החזר.

נעמי בלומנטל: יותר טוב לנו מאשר מיטה שתעלה לנו 1500 שקל ליום.

נעמי בלומנטל: אני מכירה את הדברים האלה.

נתן סמוך: גבירתי מבינה, שההערה של גבירתי היא הערת רוחב על כל ההסדר שמופיע בחוק ביטוח בריאות ממלכתי ואני אעביר אותה כלשונה.

נתן סמוך: אני רק אומר שאחד המבחנים המרכזיים שיש היום לרצינות הזמנת האמבולנס עם כל החולשות שלה - ולא תמיד יש לנו דרך אחרת לעקוב אחר זה - זה הנושא של האישפוז.

נעמי בלומנטל: בסדר, אבל יחד עם זה אני רוצה להעלות אצלכם - לאור העובדה שזה עולה כאן בועדה ומופיע כסעיף - את הנושא, שתדונו בו מחדש משום, שיש גם הרבה אי הגיון ואני נתתי את אחת הדוגמאות לאי הגיון.

נעמי בלומנטל: באמת, מיטה בבית חולים ליום, עולה היום, אני חושבת, בסביבות 1500 שקל.

נעמי בלומנטל: אם היו עושים לו טיפול אמבולטורי, אולי רק של שעתיים, היו חוסכים הרבה כסף.

נעמי בלומנטל: עכשיו, הוא התחנן לרופא שיאשפז אותו כדי שיקבל את ההחזר.

נעמי בלומנטל: הוא אולי היה מוכן ללכת הביתה, אבל הוא חושב: איך אני אשלם עכשיו את האמבולנס.

נעמי בלומנטל: אז למדינה זה עולה את ה 1500 שקל או את ה 3000 אם הוא יישאר כבר יומיים בבית חולים, מנהל המחלקה מעוניין שהתפוסה תהיה מלאה כדי שיקבל עוד רופאים, אני יודעת את כל הדברים האלה.

נתן סמוך: אם מוסכם עלינו שלמעשה הבעיה שגבירתי מעלה היא בעיית רוחב והנושא הזה לא ייפתר על ידי סעיף אחד שמתייחס ממילא לאוכלוסייה מאד מצומצמת, אז מה שאנחנו נעשה, זה להעלות את השאלה העקרונית הזו ובלבד שיהיה ברור שאנחנו לא רואים מקום להתייחסות נפרדת לאוכלוסיית החוק במסגרת החוק.

נתן סמוך: הדברים של גבירתי, אבל, יועברו.

נעמי בלומנטל: מאה אחוז, תודה.

מרים פרנקל – שור: "8.

מרים פרנקל – שור: אלמנה של ותיק נזקק: אלמן או אלמנה של ותיק נזקק שיהיה זכאי להטבות לפי סעיף 5 או 6 יהיו זכאים להטבות לפי הסעיפים האמורים לאחר פטירתו של בן זוגם".

רוני ארד: זה אומר שאם הוא התחתן עם בחורה בת שלושים אז היא תקבל הנחה בארנונה?

ישי יודקביץ': כל ימי חייה.

רוני ארד: לא משנה רמת הכנסתה?

נעמי בלומנטל: את זה באמת צריך להעלות.

ישי יודקביץ': לפרוטוקול, הממשלה מתנגדת.

נעמי בלומנטל: בסדר.

שי סומך: בחוק נכי המלחמה בנאצים זה שלוש שנים, נדמה לי.

שי סומך: האלמנה יכולה לקבל את ההטבות שלוש שנים אחרי הפטירה.

נעמי בלומנטל: באמת?

נעמי בלומנטל: זה ככה?

שי סומך: נדמה לי.

נעמי בלומנטל: היה יותר הגיוני אם היא מגיל מסוים.

נעמי בלומנטל: לא?

מרים פרנקל – שור: "9.

מרים פרנקל – שור: זכאות לפטור הגבוה: ותיק נזקק הזכאי לדיור סוציאלי או להנחה או לפטור בקבלת שירותים לפי חוק זה והוא זכאי לדיור סוציאלי או להנחה או לפטור כאמור, לפי כל דין אחר או הסכם, יהיה זכאי להנחה או לפטור לפי הגבוה מביניהם".

מרים פרנקל – שור: עכשיו פה יש תיקון להמלצת משרד הביטחון לחוק גנים לאומיים…

ישי יודקביץ': זה היה נכון לפני שלושה שבועות.

מרים פרנקל – שור: אני מציעה שפה אנחנו נאמץ את ההצעה הממשלתית.

ישי יודקביץ': תיקון עקיף לחוק יד ושם.

מרים פרנקל – שור: אני חושבת שנאמץ את הצעת החוק הממשלתית.

נעמי בלומנטל: אני מקווה שחבר הכנסת יורי שטרן לא מתנגד.

מרים פרנקל – שור: כפוף להסכמתו של חבר הכנסת יורי שטרן.

מרים פרנקל – שור: עד כמה שזכור לי הוא אמר שהוא יאמץ כל הצעה שיציע לו משרד הביטחון, אבל אם חבר הכנסת שטרן לא יסכים אנחנו נשאיר את זה כך ואם הוא יסכים נאמץ את הממשלתית.

נעמי בלומנטל: אוקיי.

נעמי בלומנטל: כפוף להסכמתו.

מרים פרנקל – שור: בואו נקרא את זה רק ליתר בטחון, במידה ונשאיר את זה בחוק: "10.

מרים פרנקל – שור: בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה התשנ"ח – 1998 – (1) בהגדרה "אתר הנצחה" אחרי המילים "שנפלו למען תקומות ישראל" יבוא "להנצחת לוחמי מעצמות הברית שנפלו במלחמה נגד גרמניה הנאצית ובנות בריתה.

מרים פרנקל – שור: (2) בהגדרה "מליאת הברית" יבוא "מעצמות הברית" – כהגדרתו בחוק ותיקי מלחמת העולם השניה, התש"ס 2000.

מרים פרנקל – שור: 11.

מרים פרנקל – שור: מימון: המדינה תשפה את נותני ההטבות, הפטורים וההנחות על עלות ההטבות, הפטורים וההנחות שניתנו לפי חוק זה.

מרים פרנקל – שור: 12.

מרים פרנקל – שור: ביצוע ותקנות: השר לקליטת עלייה ממונה על ביצוע הוראות חוק זה והוא יתקין תקנות, בהתייעצות עם השרים הנוגעים בדבר, תקנות לביצועו".

וילמה מאור: בהצעת הממשלה זה משרד הביטחון?

ישי יודקביץ': בהצעת הממשלה זה שר הביטחון בהתייעצות עם שר הקליטה.

שי סומך: ותיקי המלחמה הם לא בהכרח עולים חדשים.

ישי יודקביץ': בדיוק.

מרים פרנקל – שור: שר הביטחון גם ממונה על הביצוע מפני שיש להם פרוצדורה מסוימת.

טובה פינקלשטיין: הם כבר ערוכים לזה.

טובה פינקלשטיין: נכון.

מרים פרנקל – שור: ככה שאני לא חושבת שמבחינה עקרונית נכון עכשיו שנחליף את שר הביטחון בשר לקליטת העלייה.

ישי יודקביץ': ותיק המלחמה לפי החוק הזה, יקנה תרופות – יציג את התעודה.

ישי יודקביץ': יובא לו איזה שובר תשלום לאגרת טלויזיה – יציג את התעודה.

ישי יודקביץ': אלה דברים שכבר קיימים.

ישי יודקביץ': אבל מאיפה התעודה?

ישי יודקביץ': התעודה, תעודת ההכרה שהוא מקבל ואות הזיכרון, יהיו ממשרד הביטחון.

ישי יודקביץ': לכן הביצוע המעשי, לא המימוני-תקציבי, הוא במשרד הביטחון בוועדת הציון.

טובה פינקלשטיין: כן.

טובה פינקלשטיין: זה על דעת שרת הקליטה.

נעמי בלומנטל: כן?

נעמי בלומנטל: זה על דעת שרת הקליטה?

טובה פינקלשטיין: כן.

טובה פינקלשטיין: זו הצעת הממשלה.

מרים פרנקל – שור: יש בהצעת החוק הממשלתית איזו פרוצדורה של הענקת העיטורים וכדומה.

טובה פינקלשטיין: משרד הביטחון.

מרים פרנקל – שור: זה נכון, אבל בהצעה של חבר הכנסת יורי שטרן אין לנו את זה.

מרים פרנקל – שור: מבחינה קונספטואלית אתם צודקים, אבל אין לנו עדיין את המנגנון של משרד הביטחון.

ישי יודקביץ': עדיין, בהצעה של חבר הכנסת שטרן בסעיף 2 מופיע: שר הביטחון יכיר.

ישי יודקביץ': זאת אומרת, הפעולה האקטיבית, המצת של כל ההטבות, זה פעולת שר הביטחון להכיר.

ישי יודקביץ': לכן הממשלה מציעה שר הביטחון בהתייעצות עם שר הקליטה.

מרים פרנקל – שור: בסדר.

מרים פרנקל – שור: אין לי שום התנגדות.

נעמי בלומנטל: אנחנו מסיימים כבר.

לאה רוזנברג: מה עם ההצעה של חברת הכנסת לנדבר?

נעמי בלומנטל: ההצעה של חברת הכנסת לנדבר תועלה בשבוע הבא, ביום שני.

נעמי בלומנטל: אני מודה לכם.

נעמי בלומנטל: אנחנו סיימנו.