ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 15, פרוטוקול מספר 12, 1999-10-19 10:00

חברי הוועדה: ויקטור ברילובסקי יצחק גאגולה מרינה סולודקין

מוזמנים: חה"כ אליעזר כהן חה"כ ציפי לבני חה"כ יוסף לפיד חה"כ גדעון עזרא חה"כ יורי שטרן גלית לביא - הלשכה המשפטית, המשרד לקליטת עליה הסוכנות היהודית: סלי מרידור - יו"ר חיים צ'סלר - גזבר מייק רוזנברג אבינועם בר יוסף אהוד חביב עמוס להט דבורה ליפסון-וייל אייל פרנקל חגית הללי לשכת הקשר: צבי מגן יעקב קדמי מיכאל נבון חנן אחיטוב אליק נדן משרד החוץ: שמואל בן שמואל שמואל מירום מלה תבורי משרד ראש הממשלה: אנה איסקובה בובי בראון מקסים ראקוב מועצת התלמידים: מעיין בכר אביעד תאני

קצרנית: סדר היום: דיווח חברי כנסת שיצאו במשלחות לסיור במדינות חבר העמים ישיבה בהשתתפות יו"ר הסוכנות היהודית מר סלי מרידור דיווח חברי כנסת שיצאו במשלחות לסיור במדינות חבר העמים- ישיבה בהשתתפות יו"ר הסוכנות היהודית מר סלי מרידור

נעמי בלומנטל: בוקר טוב לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה.

נעמי בלומנטל: חברי הכנסת שערכו סיור בחבר העמים ביקשו לקיים את הישיבה, כדי שנוכל ללמוד, להפיק לקחים, ולהטיל משימות על הגופים השונים, בעקבות הביקור.

נעמי בלומנטל: מתקנים אותי שיש לומר "חבר המדינות", ולא "חבר העמים", אני אשתמש במינוח זה או אחר, לסירוגין, לשביעות רצונם של הגורמים השונים.

נעמי בלומנטל: חברי הכנסת שחזרו היו בלהט הרשמים, הרשמים נשארו ואולי רק הלהט קצת עבר.

גדעון עזרא: אני הכי פחות בקיא בנושאים, וגם לא הייתי חבר בוועדה הזו.

גדעון עזרא: אני משוכנע שנושא העליה הוא הנושא הכי חשוב שמדינת ישראל צריכה לעסוק בו.

גדעון עזרא: כל משאב שקשור בעליה ובקליטה הוא חיוני מאד.

גדעון עזרא: שמעתי דרישות של נתי"ב לתוספת תקנים.

גדעון עזרא: הסוכנות יורדת ממספר תפקידים שלה בישראל, ועיקר המימון הולך לכיוון חבר העמים.

גדעון עזרא: אני חושב שהכנסת צריכה להודיע, לדבר ולהשפיע, על כך שנושא העליה מחבר העמים יהיה בראש סולם העדיפויות של המדינה, ושהדבר הזה ייתן את ביטויו בתקציב.

גדעון עזרא: השרים הנוגעים בדבר, חייבים לתת את דעתם בעניין.

גדעון עזרא: עלה עניין חוק הדיור הציבורי.

גדעון עזרא: אחת הסיבות שהממשלה שלנו התנגדה לו, היא שרצו את הדירות לעולים.

גדעון עזרא: הדבר הזה לא היה ברור כל כך.

גדעון עזרא: נדמה לי שיש הרבה יהודים, ברוסיה ובמדינות אחרות, שלא יודעים על כך שהם יהודים, ולא חושבים שהם יהודים.

גדעון עזרא: צרייך באיזושהי פעילות להגיע אליהם.

גדעון עזרא: השנים הארוכות של השלטון הסובייטי פספסו אותם ואת הזהות שלהם.

גדעון עזרא: לטעמי, משרד החוץ חייב להיות הרבה יותר פעיל בנושא.

גדעון עזרא: הייתי רוצה שהם יתנהגו כפי שמתנהגת הנציגות הישראלית באטלנטה.

גדעון עזרא: שם, נושא הקשר עם הקהילה היהודית, עומד בראש סדר העדיפויות.

גדעון עזרא: לא התרשמתי שכך הם פני הדברים ברוסיה.

גדעון עזרא: אמרו שיש ניגודי אינטרסים, אמרו שיש עבודות נוספות שהשגריר שלנו צריך לעשות.

גדעון עזרא: כל עבודה שקשורה בעליה צריכה להיות בראש סדרי העדיפויות של כל שליח ישראלי בחו"ל.

גדעון עזרא: כל דבר אחר הוא פחות חשוב.

גדעון עזרא: דיברתי עם אנשים ממשרד החוץ, ולא אנקוב בשמם, והם אישרו את דבריי.

גדעון עזרא: מעבר לדברים האלו, אני חושב שיש גם משמעויות לקיומם של השליחים.

גדעון עזרא: ייתכן שזה עולה הרבה כסף למדינה, ויש, מטבע הדברים, שליחים טובים יותר וטובים פחות.

גדעון עזרא: אני שואל את הגופים - האם, כאשר הם עושים בדיקה, מוצאים שאכן המדינה או הסוכנות שולחות את האנשים הטובים ביותר לתפקיד?

גדעון עזרא: אני בטוח שגם כאן ניתן להכניס שיפורים.

גדעון עזרא: הנושא הבא הוא נושא הגופים הדתיים.

גדעון עזרא: כולם אומרים שהם לא ציוניים.

גדעון עזרא: היינו במקום שם לקחו אותנו אל הרב קמינקצי.

גדעון עזרא: תאמינו לי שהלוואי שכולם יהיו ציונים כמו שם.

גדעון עזרא: נדמה לי שאנחנו צריכים להדק ולעודד את הקשר, דווקא עם אלה שבארץ הם לא נחשבים לציונים הראשונים במעלה.

גדעון עזרא: כפי שאני התרשמתי, ממעט השיחות שהיו לי, דווקא הם מקרבים אל היהדות.

גדעון עזרא: לנושא הקליטה, השגרירים הטובים ביותר שלנו לטובת העליה, הם אלה שחיים פה.

גדעון עזרא: במידה והם שולחים מכתבים עם רשמים טובים, תהיינה תוצאות.

גדעון עזרא: היינו אצל משפחה שילדיהם נמצאים פה בארץ.

גדעון עזרא: הסבא הוא בוגר הצבא האדום, ונמצא כאן בארץ עם הסבתא, ועד היום לא יודע עברית.

גדעון עזרא: ההורים, שניהם אקדמאים, וכאשר שאלתי אותם מדוע הם לא עולים, הם אמרו לנו שכתבו להם שלזקנים ופנסיונרים טוב בישראל, וצעירים יש סיכוי, ולהורים אין מה לבוא.

גדעון עזרא: נאמר להם שהיכולת שלהם להסתדר בישראל היא פחות טובה.

גדעון עזרא: לא מספיק שמביאים לכאן אנשים, צריכים למצוא את הדרכים לשמור עליהם פה, כדי שנוספים יבואו.

גדעון עזרא: ראינו שם ישראלים שבאו בשליחות הסוכנות.

גדעון עזרא: לא ברור לי לצורך מה הביאו אותם לשם.

גדעון עזרא: הם לא מבינים מילה אחת ברוסית.

גדעון עזרא: אני חושב שצריך לעשות שיקול נוסף בנושא הזה.

גדעון עזרא: אני מוכרח לספר לכם סיפור.

גדעון עזרא: יש גבעה שנקראת 777, והיא נמצאת 6 ק"מ מזרחית לאיתמר.

גדעון עזרא: באתי לשם שלשום, ונעצר לידי רכב, ללא מעצורים.

גדעון עזרא: שם האדם הוא דוד גלזין.

גדעון עזרא: הוא עלה ב- 1990 מחצי האי קרים, ולפני כן היה רב סרן בצבא האדום.

גדעון עזרא: הוא עזב את רוסיה בגלל האנטישמיות, ועלה אצרה עם ארבעת ילדיו.

גדעון עזרא: לקחו אותו לקיבוץ הזורע.

גדעון עזרא: הוא מהנדס במקצועו ואשתו מורה למוזיקה.

גדעון עזרא: כאשר אשתו נכנסה להריון הורו לו לעזוב את הקיבוץ.

גדעון עזרא: הוא עבר לעפולה, ולפני שנתיים הוא בא לגבעה 777.

גדעון עזרא: הוא אינו אדם דתי.

גדעון עזרא: הוא נמצא שנתיים במקום הבלתי חוקי.

גדעון עזרא: כשאתה נפגש עם מקרה כזה, זה מחמם את הלב.

גדעון עזרא: הלוואי שירבו כמותו, אך אין לו כסף לצרכים שלו.

נעמי בלומנטל: אני מודה לך.

נעמי בלומנטל: אני מבינה שאתה מאד התרשמת, כי אתה היית בין אלא שמאד לחצו לקיים את הישיבה.

גדעון עזרא: כן, קודם כל - כדי לחזק את העושים במלאכה.

גדעון עזרא: אני חושב שיש הרבה אנשים שעושים דברים.

גדעון עזרא: אינני יודע אם הם עושים את העבודה הכי טובה שניתן לעשות, בטח יש מקום לשיפורים כאלה ואחרים, אך יש להודות להם.

גדעון עזרא: אני חושב שכולנו צריכים לעשות לטובת הנושא שנקרא עליה.

גדעון עזרא: לדבר, לדבר ולעשות.

יצחק גאגולה: אני הייתי במשלחת שביקרה בגרוזיה ובמוסקבה.

יצחק גאגולה: קודם כל, בהזדמנות החגיגית הזו, אני רוצה לומר תודה לסוכנות היהודית, על שנתה לנו את ההזדמנות לראות את הדברים מקרוב, ולי, אישית - לעבור חוויה של חזרה לארץ מולדתי לאחר 28 שנים.

יצחק גאגולה: אין ספק שראינו דברים מרגשים מאד מבחינת העשייה של הסוכנות ולשכת הקשר.

יצחק גאגולה: עזרה להם גם האווירה הקשה, בעקבות המצב הכלכלי הקשה שם.

יצחק גאגולה: אני מצטרף לקריאה לחזק את הסוכנות ואת כל הגורמים, בתקופה הזו, שבה מתגברת העליה.

יצחק גאגולה: עליהם לפעול ביתר שאת בכל התפקידים שעליהם למלא.

יצחק גאגולה: הציבור עדיין לא מודע לנושא העליה, עד כמה היא גוברת, ועד כמה צריך להשקיע בה.

ויקטור בריילובסקי: לא הייתי בסיור אך אני מכיר את הדברים האלה מזה 25 שנים, ויש לי מה לומר.

ויקטור בריילובסקי: אני חושב שמה שמאד חשוב בעבודה עם עולים היא ההמשכיות.

ויקטור בריילובסקי: אם העניין הוא בידי משרד כלשהו, שהיום הוא בשליטה כזו ומחר בשליטה אחרת - יהיה בלגן שלם.

ויקטור בריילובסקי: מה שהיה טוב בכל הפסק זמן הזה הוא שהיה משרד, ויש משרד, תחת אחריותו של ראש הממשלה.

ויקטור בריילובסקי: הלשכה צריכה לעבוד בלי שום קשר לשאלה איזו ממשלה אצלנו בשלטון.

ויקטור בריילובסקי: עניין הקליטה הוא לא מפלגתי.

ויקטור בריילובסקי: צריך שתהיה המשכיות ללא קשר לחילופי שלטון.

ויקטור בריילובסקי: אני חושב שאם ייעשה מעבר של כל העניין הזה למשרד מסוים, הסיטואציה תהיה הרבה יותר ברורה.

נעמי בלומנטל: אבל העניין נשאר בידי משרד הקליטה.

ויקטור בריילובסקי: זה מצוין, אך עיקר העבודה שם היא לא העבודה פה.

ויקטור בריילובסקי: שם היתה המשכיות.

ויקטור בריילובסקי: באמת יש לאנשים שעובדים שם בעיות מאד קשות, בשאלות של מיהו יהודי, מה המסמכים, האם המסמכים אמיתיים או מזויפים - כל העניינים האלה דורשים מומחיות.

ויקטור בריילובסקי: יש אנשים כאלה בשטח והם עובדים.

ויקטור בריילובסקי: אני חושב שהם עובדים לא רע.

ויקטור בריילובסקי: חוץ מזה, בברית המועצות לשעבר, אנחנו יכולים לומר שקודם, לפני 15 שנה אלה היו מדינות סגורות, ורק לשכת הקשר יכולה היתה לעבוד שם.

ויקטור בריילובסקי: עכשיו כולנו עובדים, אך אני לא יודע מה יהיה מחר.

ויקטור בריילובסקי: אנחנו עלולים להרוס ארגון שיודע לעבוד היטב והוא בעל ניסיון, ומחר תעלנה בעיות עם הסוכנות, ותוצאות בחירות ברוסיה שלא ברור מה הן תהיינה.

ויקטור בריילובסקי: אני חושב שאנחנו צריכים להמשיך את העבודה על בסיס של מה שיש.

ויקטור בריילובסקי: אני, כמובן, מסכים עם אלה שאומרים שהעליה היא דבר חשוב.

ויקטור בריילובסקי: אני חושב שצריך להיות קשר חזק יותר בין הכנסת, הוועדה שלנו, ובין בעיית הקליטה.

ויקטור בריילובסקי: אולי אנחנו צריכים, מזמן לזמן, לשלוח את נציגי הוועדה שלנו לרוסיה, לראות מה קורה בשטח, ולהתרשם באופן מסודר.

ציפי לבני: הייתי באחד הסיורים.

ציפי לבני: מעבר להתרגשות שיש לנוכח המפעל הזה, אני רוצה להתייחס לשתי נקודות, שעלו וחזרו כחוט השני במהלך הביקור.

ציפי לבני: השאלה הראשונה היא מי מטפל בנושא.

ציפי לבני: האם זה העם היהודי דרך הסוכנות היהודית, או האם זו מדינת ישראל?

ציפי לבני: או אולי - שילוב בין השניים?

ציפי לבני: אני לא מתייחסת לשאלה איך מטפלים.

ציפי לבני: גם אם אנחנו מחליטים מי הגוף שנכון שיטפל, זה עדיין לא אומר שהטיפול, כפי שהיה עד היום, הוא נכון או לא.

ציפי לבני: אני לא רוצה להיכנס לשאלה הזו.

ציפי לבני: שמעתי היום על החלטה שראש הממשלה קיבל ביחס לנתי"ב.

ציפי לבני: הוא שינה את ההחלטה של בנימין נתניהו בעניין.

ציפי לבני: אני שוכנעתי במהלך הסיור שיש חשיבות לטיפול של הסוכנות בנושא.

ציפי לבני: זה חלק מהותי מהבעיות שעומדות בפני העם היהודי, מעבר לסוגיות שניצבות בפני מדינת ישראל, והטיפול שהיא צריכה לעשות בנושא.

ציפי לבני: שאלה נוספת שעלתה מבחינתי, ואין ספק שהכנסת הזו תידרש לטפל בה - היא השאלה מי זכאי לעלות.

ציפי לבני: פגשתי שם יהודים, חלקם מבוגרים, שהסברנו להם על ראש השנה.

ציפי לבני: אני יודעת שהם באים, כל אחד מסיבותיו הוא, אך אין לי ספק בקשר שיהיה לו כאן, או ברצון שלו להשתייך, בנכונות שלו לקבל את הקיום שלו לאחר מכן במדינת ישראל, כמדינה יהודית.

ציפי לבני: כאשר יש עליה מסיבית של כאלה שאין להם קשר כזה ולא מוכנים לקבל את הדברים האלה על עצמם, אלא עולה מסיבות אחרות - אני חוששת שאנחנו נמצא את עצמנו כאן בבעיה לטווח רחוק.

ציפי לבני: התעלמות מהבעיה, תתפוצץ בפנינו יום אחד, בסופו של דבר.

ציפי לבני: אני חושבת שאנחנו מחויבים לעשות דיון מעמיק בשאלת חוק השבות - מי זכאי לעלות, איך אנו מטפלים בנושא.

ציפי לבני: אני רואה הנהון ראש.

ציפי לבני: אני חושבת שנצטרך לדון גם בשאלת הגיור.

ציפי לבני: זו לא שאלה עצמאית, אך זו שאלה שהכנסת הזו מחויבת לדון בה.

ציפי לבני: אחרת, נמצא במצב שמה שנדמה לנו כערך יסודי במדינת ישראל, מתנגש בזהות הדמוקרטית, משתלב בדרישות שכבר עולות להפוך את מדינת ישראל למדינת "כל אזרחיה".

ציפי לבני: אני חושבת שהתעלמות של הכנסת הזו מהנושא תהיה יותר מרשלנות.

נעמי בלומנטל: אין ספק שעולות שאלות לגבי תחומי האחריות השונים שקיימים שם - מי באמת מטפל בעליה, מי עושה את כל המלאכה?

נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים על שלושה גופים שפועלים שם: הסוכנות היהודית, משרד החוץ ולשכת הקשר.

נעמי בלומנטל: השאלה היא האם חלוקת הסמכויות אופטימלית לאור המצב הנתון.

נעמי בלומנטל: אני מבינה שהיו השגות לגבי זה.

ציפי לבני: אני לא מתיימרת.

ציפי לבני: אני חושבת שדווקא צריך לבחון את זה ולבדוק את הרציו של כל אחד, ומה היתרונות בכל גוף.

נעמי בלומנטל: כן.

נעמי בלומנטל: לשכם כך ישבנו גם אתמול עם ראש לשכת הקשר.

נעמי בלומנטל: התחלנו לדון בזה, וקיבלנו סקירה כללית.

נעמי בלומנטל: גם באשר לחוק השבות - הנושא עלה כאן בעבר בוועדה.

נעמי בלומנטל: נשאלת השאלה לגבי זכאי חוק השבות, ושינוי חוק השבות.

נעמי בלומנטל: הקו הכללי שהנחה אותנו הוא שלא נשנה את חוק השבות.

נעמי בלומנטל: האם זה נובע משמרנות או משום שיחסי הכוחות היום - -

ציפי לבני: השאלה היא האם אנחנו יכולים להרשות לעצמנו את השמרנות.

נעמי בלומנטל: הדיון יעלה, ואשמח להזמין אותך.

נעמי בלומנטל: היו כמה גורמים, כמו, למשל, חבר הכנסת שמואל הלפרט, שחשב שצריך לשנות את חוק השבות.

נעמי בלומנטל: יש גם אחרים.

נעמי בלומנטל: לאור העובדה שעולים רבים מגיעים לכאן, שהם אינם יהודים על פי ההלכה, ואנחנו מוצאים את עצמנו במצב שבמדינת ישראל יש היום כמה מאות אלפים שמגיעים לכאן והם אינם יהודים - כל הדברים האלה מחייבים דיון.

נעמי בלומנטל: נדון על כך, בוודאי, שוב.

מרינה סולודקין: לא הייתי בסיור.

מרינה סולודקין: הגעתי לשמוע כאן התרשמויות מהביקור, אך עכשיו אני מבינה שנקלעתי לוויכוח הממושך - סוכנות או נתי"ב.

מרינה סולודקין: לי ולמפלגתי יש עמדה בעניין.

מרינה סולודקין: כיוצאי ברית המועצות, כאנשים שהיו במחתרת היהודית בשנות ה- 70, יודעים שזו מדינה מסוכנת.

מרינה סולודקין: שם, כל דבר יכול לקרות.

מרינה סולודקין: הם קרובים למלחמת אזרחים, למלחמות בין נוצרים ומוסלמים.

מרינה סולודקין: לשם מה דנים בשאלה בכלל?

מרינה סולודקין: גם הסוכנות וגם נתי"ב צריכים להיות שם.

מרינה סולודקין: יש אור אדום שנדלק.

מרינה סולודקין: אנחנו נהיה זקוקים לכל הכוחות שישנם שם, גם לסוכנות גם לנתי"ב וגם לשגרירות, כמו גם לעזרה של מדינות אחרות.

מרינה סולודקין: בגלל העבר שלנו אנחנו חוששים ממה שיכול לקרות במדינה הזו.

מרינה סולודקין: הוויכוח לא רלבנטי בכלל.

מרינה סולודקין: גוף אחד עוזר לגוף השני לעבוד.

מרינה סולודקין: גם כל המאבק שהיה נגד יעקב קדמי, שעמד בראש נתי"ב, מתקשר לעניין.

מרינה סולודקין: זה מפריע לעבוד.

ציפי לבני: היה דו"ח של מבקר המדינה, למה את אומרת "מאבק"?

נעמי בלומנטל: היה דו"ח של מבקר המדינה, היו ועדות שקמו סביב העניין - -

ציפי לבני: אם הביקורת שלך היא נגד מבקר המדינה, זה עניין אחר.

מרינה סולודקין: קראתי בדו"ח המבקר שיעקב קדמי הוא האחראי לכך שהעליה מברית המועצות נעצרה.

מרינה סולודקין: אמרתי למבקרת המדינה שזה לא מקצועי לכתוב כך.

מרינה סולודקין: מדובר בתהליכים גדולים, שקשורים בגורמים רבים אחרים.

מרינה סולודקין: דבר נוסף - יש לנו, לנציגים של ציבור העולים מחבר המדינות, ואחרים - הרבה בעיות.

מרינה סולודקין: בקווקז יש מלחמה.

מרינה סולודקין: יש גיוס לצבא הרוסי של צעירים יהודים.

מרינה סולודקין: 6,000 יהודי קווקז הם מטרה ראשונה וקורבן לאקטים טרוריסטיים.

מרינה סולודקין: יש לי רשימה של 6 אנשים שנתפסו.

מרינה סולודקין: האחרון נתפס לאחרונה, והוא כחודש לפני עלייתו לארץ.

מרינה סולודקין: דורשים ממנו כופר.

מרינה סולודקין: אני חושבת שאת זה אנחנו צריכים להעלות כאן.

מרינה סולודקין: מי יכול לעזור?

מרינה סולודקין: אלה השבויים והנעדרים החדשים שלנו.

מרינה סולודקין: מי דואג להם?

מרינה סולודקין: מי מטפל?

מרינה סולודקין: אני כל הזמן פונה לשגרירות הרוסית, לנתי"ב, לסוכנות ולממשלת ישראל.

מרינה סולודקין: חברת הכנסת ציפי לבני צודקת.

מרינה סולודקין: קיים חוק השבות, יש כללים של המשחק, וברוך השם - כל הטיפות של הדם היהודי הם עכשיו כאן.

מרינה סולודקין: לנין וסטאלין לא הצליחו ברצון שלהם להרוס את העם היהודי.

מרינה סולודקין: עכשיו, היהודים דופקים על דלתנו, ורוצים לחיות כאן במדינה יהודית.

ציפי לבני: במדינה יהודית?

מרינה סולודקין: כן, כפי שאמרתי.

מרינה סולודקין: את יכולה לשנות את החוק, אךאנחנו כאן, מיליון ומאה אלף איש, וזה עניין של תפוצות אחרות, של התפוצה האמריקאית.

מרינה סולודקין: עכשיו צריכים לעשות מה עושים ברוסיה ובאוקראינה, איך נותנים הסברה על המדינה הזו?

מרינה סולודקין: איזו מדינה זו?

מרינה סולודקין: צריך לחשוב כאן על הרבה דברים.

מרינה סולודקין: צריך לחשוב איך מקרבים את העולים מברית המועצות למסורת ולדת היהודית.

מרינה סולודקין: אני למדתי על המסורת והדת מאנשי חב"ד, במוסקבה, במחתרת, בתנאים לא תנאים.

מרינה סולודקין: למה הקהילה הדתית לא יצאה לקראת יוצאי ברית המועצות?

מרינה סולודקין: למה לא נותנים חינוך ברוח היהודית?

מרינה סולודקין: למה הם לא מעונינים לעשות את זה?

מרינה סולודקין: גם אנחנו, המפלגות שמייצגות את קהילת יוצאי ברית המועצות, שואלים את עצמנו איך לקרב אל היהדות.

מרינה סולודקין: השלטון הסובייטי עבד במשך שלושה דורות על כך שלא תהיה זיקה עם הדת, אבל ישנה זיקה, כידוע.

מרינה סולודקין: כאן אנחנו לא עושים דבר בעניין, ורק חושבים איך לשנות את חוק השבות.

ציפי לבני: לא דובר על שינוי, דובר על כך שצריך לדון בעניין.

מרינה סולודקין: אני לא מתווכחת, אני רק מעלה בעיות.

מרינה סולודקין: כל יום אני מקבלת 60 או 70 מכתבים מאנשים עם בעיות וצרות, אך גם עניינים אידיאולוגיים עולים מהמכתבים האלה.

מרינה סולודקין: אותם אנשים שואלים -למה אף אחד לא מעוניין לתת לנו חינוך יהודי במדינה היהודית.

יוסף לפיד: במה שנוגע לחוק השבות, אני רוצה לומר שסיעת "שינוי" תתנגד נמרצות לכל ניסיון לשנותו.

יוסף לפיד: אנחנו חושבים שזו העליה הטובה ביותר שפקדה את המדינה הזו מאז הקמתה, ומהרבה בחינות הצילה אותנו, הוסיפה ידע, מידע, תרבות וכלכלה.

ציפי לבני: האם אלה הקריטריונים לפיהם ייבחן חוק השבות?

ציפי לבני: מי שטוב יעלה, ומי שלא - לא יעלה?

יוסף לפיד: יש מקרב העליה הזו מספר עצום של מתגייסים לצה"ל, כי יש פה יהודים שלא רוצים להתגייס לצה"ל.

יוסף לפיד: אני חושב שגם המפלגה שלך תסכים לכך שאסור לגעת בחוק השבות.

יוסף לפיד: זה החוק החשוב ביותר בספר החוקים שלנו.

יוסף לפיד: הוא החוק שמבדיל בין ישראל לכל שאר המדינות בעולם, ולכן - נגיעה בחוק השבות היא נגיעה בעיקרה של המדינה.

ציפי לבני: אבל אני חוששת שהוא גם זה שיהפוך את מדינת ישראל למה שלא התכוונו מלכתחילה, לא למה שלשמו חוקק חוק השבות.

ציפי לבני: תסכים שהעניין ראוי לפחות לדיון, בגלל חשיבותו.

יוסף לפיד: כל דבר ראוי לדיון, אך רציתי להבהיר את עמדתי.

נעמי בלומנטל: אנחנו בהחלט נשמח להעלות את העניין בוועדה.

נעמי בלומנטל: אנחנו עומדים גם להיפגש עם הרבנים הראשיים על עמדתם בהקשר הזה.

נעמי בלומנטל: תהיה ישיבת ועדה אצל הרבנים הראשיים.

נעמי בלומנטל: מי מכם שירצה להצטרף - מוזמן.

ציפי לבני: אני לא חושבת שזה עניין דתי, בכלל.

נעמי בלומנטל: עם כל הכבוד, אנחנו בוחנים את העניין גם מההקשר הדתי, גם מההקשר החילוני, וגם מההקשר של הכנסת.

יוסף לפיד: אני הייתי שותף למפעל היפה הזה של הסעת חברי הכנסת.

יוסף לפיד: אני חושב שהשכלתי קצת.

יוסף לפיד: קודם כל, הם הזריעו בנו אמונה מחודשת בכך שלסוכנות יש זכות קיום, בניגוד לתחושה הרווחת בישראל.

יוסף לפיד: דבר שני - ראיתי שם, על פי הביצועים, את הכפילות בין עבודת הסוכנות לעבודה של לשכת הקשר.

יוסף לפיד: אני לא מזלזל בהיסטוריה של לשכת הקשר, שעשתה עבודה חשובה בתקופה בה אף מסגרת אחרת לא היתה יכולה לפעול.

יוסף לפיד: קיים רמז דק שהמצב הזה עלול לחזור על עצמו, וחשוב שתהיה שם שלוחה כזו.

יוסף לפיד: חשבתי שאבסורד שיש במוסקבה צריף אחד, ממנו פועל משרד החוץ, וצריף שני שבו פועלת לשכת הקשר, ועל העולה החדש לעבור מצריף אחד לשני.

יוסף לפיד: זו הפגנה קפקאית של ביורוקרטיה, כפל תפקידים והוצאות.

יוסף לפיד: הדברים האלה קורים כאשר מוסד שומר על עצמו מפני התיישנות, שעה שתפקידיו המקוריים התרוקנו מתוכנם.

יוסף לפיד: חבר הסיעה שלי, המומחה לעניינים האלה, ויקטור ברילובסקי, אמר לי שהדברים אינם כה פשוטים.

יוסף לפיד: נתי"ב היו המחסום כנגד הניסיון של משרד הפנים למנוע עליה על פי חוק השבות, ולשים רגל לכל מי שסבתו אינה יהודיה.

יוסף לפיד: הם היו הגורם המוסמך לאפשר עליה, ולכן מילאו תפקיד חשוב.

יוסף לפיד: עכשיו משרד הפנים נמצא בידיו של שרנסקי, ואין יותר חשש שלא יתנו ליהודים כאלה, או לבני משפחה של יהודים -לעלות.

יוסף לפיד: התשובה לכך היא שבמצב של הפוליטיקה הישראלית, אתה לעולם לא יכול להיות בטוח.

יוסף לפיד: חוץ מזה, במשרד הפנים עדיין יושבת הפקידות שמונתה על ידי אנשי ש"ס, שהיא עוינת את העליה הזו.

יצחק גאגולה: היא לא עוינת.

יצחק גאגולה: אתה מעוות את המציאות.

יצחק גאגולה: זה לא נכון.

יצחק גאגולה: ההפך - אנחנו מברכים על העליה הזו.

יצחק גאגולה: מי שמכיר אותי - אני מברך על זה בכל פה.

יצחק גאגולה: הדברים אינם קשורים אחד לשני.

יצחק גאגולה: אתה, כציוני, היית צריך לומר שצריך לדון בעניין, הרי אם באים לכאן מאות ואלפי כאלה שאינם יהודים, המדינה מתפספסת לנו בין הידיים.

יצחק גאגולה: הרי לא בשביל זה קמה מדינת היהודים.

יוסף לפיד: אם בא לכאן ילד שאמו גויה ואביו יהודי, והוא גדל כאן, מדבר עברית ומתגייס לצה"ל - בעיניי משה רבינו הוא יותר ישראלי מיהודי שבא לכאן לבוש קפוטה ומצפצף על המדינה.

יצחק גאגולה: כך זה בעיניך.

יוסף לפיד: יש בנינו הבדלים של השקפת עולם.

יצחק גאגולה: אבל אל תגיד שאנחנו נגד העליה.

יוסף לפיד: מהנימוקים ששמעתי מחבר הכנסת ויקטור ברילובסקי, אמרתי שאני בינתיים נוצר את הנשק במאבק הזה, כי אני כנראה לא מספיק בקיא בכל המתרחש מאחורי הקלעים.

יוסף לפיד: עם זאת, אני די משוכנע שאפשר היה לעשות כדי לצמצם את הפער הזה, ולא להביא אותו עד לידי גיחוך, שיש שם שתי מערכות של פקידות.

יוסף לפיד: אף אחד לא ישכנע אותי שזה הכרחי.

יוסף לפיד: לכן, כאשר הדבר יובא בדרכים שונות לכנסת, בעיקר דרך התקציב, ההקצאות וההקצבות - אני חושב שאנחנו נשתדל לצמצם, לפחות, את האספקט הביורוקרטי, של הכפילות הזו.

יוסף לפיד: אני שוכנעתי שוב בנסיעה הזו שאנו צריכים לעשות כל מאמץ, להשקיע כל כסף, ולהכשיר את הקרקע בכל הדרכים האפשריות, כדי להגביר את קצב העליה מארצות חבר העמים, מה עוד שאי אפשר לדעת מה יקרה שם בעוד שנה או שנתיים.

יוסף לפיד: שלא נאמר מאוחר יותר שזו בכיה לדורות.

נעמי בלומנטל: בדיווח שקיבלנו אתמול בישיבה סגורה עם ראש לשכת הקשר, המצב שם לא נראה טוב.

נעמי בלומנטל: אין ספק שלדברים שאמרת בסוף דבריך יש חשיבות.

נעמי בלומנטל: אנחנו צריכים לפעול בהתאם ולהגביר, עד כמה שאפשר, את העליה.

נעמי בלומנטל: היו ועדות מוועדות שונות לבחון את התפקוד והרלבנטיות של לשכת הקשר בפעילות בחבר העמים.

נעמי בלומנטל: גם הוועדות האלה לא יצאו עם מסקנות חד משמעיות, כולל דו"ח מבקרת המדינה, ועוד כהנה וכהנה.

נעמי בלומנטל: נמצאים פה ראש לשכת הקשר לשעבר, שספג קיטונות של רותחין, וראש לשכת הקשר החדש.

נעמי בלומנטל: בסך הכל נעלה את זה מחדש - קשה מאד למצוא את הדרך לפעול בשיתוף פעולה ומבלי שתהיינה כפילויות במערכות האלה.

נעמי בלומנטל: כרגע המצב לא נראה לנו אופטימלי.

אליעזר כהן: אני רוצה לתאר לכם תמונה ראשונה - אני, טייס באל-על, מתגנב לבוקרשט ולבודפסט בלילה, כמו מצורע.

אליעזר כהן: מגניבים לי עולים שנסעו במשאיות ורכבות.

אליעזר כהן: אני זוכר איך הם עלו עייפים ומותשים, אחרי נסיעה ארוכה במשאיות.

אליעזר כהן: גם עכשיו אני מתרגש מזה.

אליעזר כהן: יש דחיפות להוצאת יהודי ברית המועצות.

אליעזר כהן: הנקודה השניה - התורים שאני ראיתי שם במוסקבה כללו אנשים מדהימים.

אליעזר כהן: התרשמתי באופן יוצא מן הכלל מאלה הרוצים לעלות לארץ.

אליעזר כהן: כאיש ארגון ומערכות- אנחנו ניהלנו בחיל האוויר מערכות מאד מתוחכמות ומורכבות.

אליעזר כהן: לא ראיתי שהסוכנות או נתי"ב מתבטלים, או שיש כפילות של עבודה.

אליעזר כהן: ראיתי ששני הגופים עסוקים, עושים עבודת קודש, עמוסים בעובדים.

אליעזר כהן: מכיוון שכך, מכיוון שיש דחיפות והחומר האנושי הוא יקר - חשוב מאד להשאיר את המצב כמו שהוא.

אליעזר כהן: לפי שעה, עד שהמצב לא ישתנה - אסור לשנות דבר.

אליעזר כהן: הסוכנות עושה שם עבודה יוצאת מן הכלל.

אליעזר כהן: התרשמנו מכך מאד.

אליעזר כהן: זה היה מרנין לב לבקר במחנות הנוער שהם ארגנו.

אליעזר כהן: אסור להפסיד אף אחד מהעולים הללו.

נעמי בלומנטל: רציתי לשאול - העובדה שאין שגריר היום במוסקבה נראית לכם משמעותית?

אליעזר כהן: אני התרשמתי לא טוב ממה שמשרד החוץ עושה, או לא עושה, שם.

אליעזר כהן: הסוכנות חמה, מעניינת ועובדת.

אליעזר כהן: כל אחד ואחד מעובדיה משתדל באופן יוצא מן הכלל.

אליעזר כהן: יש השקעה והישגים.

אליעזר כהן: אני לא רוצה להשמיץ את משרד החוץ, רק אומר שאנחנו לא התרשמנו טוב מהמפגש עם משרד החוץ.

ציפי לבני: גם אנחנו התרשמנו שנושא העליה והקליטה הוא לא על סדר היום של משרד החוץ שם.

ציפי לבני: אני חייבת להתייחס לעוד דברים שנאמרו כאן - אם יש מסננת של עולים, היא מעולם לא יכולה להתבסס על קריטריונים של איכות אלה שבאים, ולכן אין רלבנטיות לדברים שנאמרו בעניין הזה.

ציפי לבני: זה לא שולל את זה שהעליה הזו היא נפלאה ומצוינת.

אליעזר כהן: אני מנסה להסביר - שני הגופים עושים יפה את עבודתם, ומשלימים האחד את השני.

יצחק גאגולה: מה שנוכחנו בסיור הוא שהעולים היום הם לא עולים כמו אלה שבאו לפני 20 או 30 שנה, שלא היה להם מושג לאן הם באים.

יצחק גאגולה: הם יודעים טוב מאד לקראת מה הם באים, והרבה מהם חוששים לבוא בגלל בעיות התעסוקה והדיור.

יצחק גאגולה: אלה שעולים לארץ, חשוב לשמור עליהם.

יצחק גאגולה: חשוב להקים מוקד מרכזי לפניות ציבור, שיהיה אתם בקשר מתמיד, לצורך המשכיות הטיפול.

יצחק גאגולה: כל עולה יוכל להפנות את הבקשות לשם, וכך נוכל לשמור על קשר רצוף עמם.

יצחק גאגולה: יש בעיה נוספת של עולים שיורדים מהארץ.

יצחק גאגולה: יש דרכים להחזיר אותם לכאן, בעזרת כל מיני תמריצים שנוכל לתת להם, למשל לאנשי העסקים מביניהם.

יצחק גאגולה: אפשר להעלות את זה לסדר היום דרך המשרדים השונים.

יצחק גאגולה: לא רציתי להיכנס לעניין, אך הוא הועלה כאן ממילא - לגבי לשכת הקשר והסוכנות.

יצחק גאגולה: אני לא רואה כל סתירה בין שני הגופים הללו.

יצחק גאגולה: להפך - אלה לוי נתנה סקירה, וביקשה להוסיף תקנים ללשכת הקשר, כי הם לא מספיקים לעמוד בקצב למתן האישורים המתאימים.

יצחק גאגולה: לגבי חוק השבות - אכן נצטרך לדון בכך.

נעמי בלומנטל: נשמע את דבריו של סלי מרידור, יושב-ראש הסוכנות וההסתדרות הציונית.

סלי מרידור: קודם כל, אני רוצה לומר תודה לחברי הכנסת שנסעו לראות את הדברים ברוסיה, ולחברי ועדת הקליטה שעוסקים בעניין הזה בארץ בכל שבוע, ואף יום-יום.

סלי מרידור: אני מקווה שאוכל להסביר לכם מדוע הדבר הוא בעיני דבר בעל חשיבות עליונה.

סלי מרידור: אני רוצה לומר תודה גם לאנשים, לשליחים ולעובדים של הסוכנות היהודית ושל לשכת הקשר, כמו גם לאנשים ממשרד החוץ.

סלי מרידור: בסך הכל נעשית שם עבודה אדירה.

סלי מרידור: לא הייתי רוצה להפוך את הדיון הזה לדיון על שיתוף הפעולה בין הגורמים השונים.

סלי מרידור: אני בטוח שתמיד אפשר לשפר את שיתוף הפעולה, אך עובדי כל גוף עושים מאמץ אדיר כדי להצליח במשימתם, שהיא אחת המשימות החשובות ביותר שיש לעם היהודי במדינת ישראל.

סלי מרידור: אנחנו נמצאים בתוך דרמה.

סלי מרידור: בעיסוקים הכלליים שלנו פה אנחנו לא מבחינים בה, אך אם צפו לפני שנה שיתחיל תהליך של ירידה בעליה, אנו נמצאים בתוך מהפך.

סלי מרידור: השנה הזו יגיעו, קרוב לוודאי - בין 30 או 35 אחוז יותר, מהעולים שהגיעו בשנה שעברה.

סלי מרידור: יש כאלה שצופים אפילו אחוזים גבוהים יותר.

סלי מרידור: הדבר הכי דרמטי במהפך הזה הוא הגידול בעליה מרוסיה, שהיא המשאב הגדול ביותר - בטווח הרחוק הוא פי 2.5 ביחס למה שהיה בשנים הקודמות.

סלי מרידור: אנחנו צריכים לעשות הכל כדי לממש את ההזדמנות הזו, גם מבחינה יהודית, גם מבחינה ציונית וגם מבחינה ישראלית.

סלי מרידור: אמרו פה, ואני חושב שזה נכון בהחלט - שיש זיקה ישירה בין קליטה לבין עליה.

סלי מרידור: אנחנו צריכים כולנו להיות ערוכים טוב יותר לטיפול בבעיות של אוכלוסיות מיוחדות בקליטה.

סלי מרידור: ראיתם את זה בשבוע שעבר באשקלון.

סלי מרידור: אנחנו מתמודדים עם הסוגייה הזו בטגיסטן, באזור שיש בו קרבות, ויש בו 6,000 יהודים.

סלי מרידור: אם היו פתרונות קליטה טובים יותר בארץ, אפשר היה להביא רבים מהם לארץ, לחלץ אותם מאזור הקרבות.

סלי מרידור: יש מציאויות של הזדמנויות היסטוריות יותר רחבות מאשר ברית המועצות, כמו שהיה בדרום אפריקה לפני מספר שנים, כמו שאולי מתהווה עכשיו בארגנטינה.

סלי מרידור: כדי לממש את ההזדמנויות האלה מוכרחה להיות גמישות והיענות מרבית בזמן מתאים, כאשר החלון נפתח.

סלי מרידור: כאשר עוברות שנתיים החלון נסגר.

סלי מרידור: גם בגלל סיבות אלה חשובה כל כך המעורבות של הוועדה ושל חברי הכנסת במאמץ לתת תשובות מיידיות למצבים מיוחדים ולהזדמנויות היסטוריות.

סלי מרידור: עלתה פה הסוגיה של עליית זכאים.

סלי מרידור: הסוגיה היא מאד משמעותית.

סלי מרידור: אני מבקש לעסוק מאד בזהירות בסוגיית חוק השבות, מן הטעם של ההיבט המהותי שעומד בבסיסה וייחודה של מדינת ישראל, מן הטעם של ההשלכה שלו על העליה, ושל יחסי העם היהודי והתפוצות עם מדינת ישראל.

סלי מרידור: עם זאת, אני חושב שאנחנו מוכרחים להגביר את המאמץ בתחום של החינוך היהודי ולימודי עם ישראל ומדינת ישראל בקרב אוכלוסיית העולים.

סלי מרידור: אנחנו צריכים ליצור הידברות עם הגורמים המתאימים בארץ, כדי להבטיח שענפי הגיור יהיו כאלה שמאפשרים תהליך סביר וראוי לאלה שקושרים את גורלם עם העם היהודי.

סלי מרידור: הם צריכים להיות מוכרים על ידי כולנו ככאלה.

סלי מרידור: סדר היום שלנו הוא כזה, והוא רחב יותר מזה, רחב יותר מברית המועצות.

סלי מרידור: הוא נוגע לחינוך, להצלת הדור הבא של יהודים, הוא נוגע ליחסי ישראל והתפוצות, ולמרכזיותה של ישראל.

סלי מרידור: אני מקווה שתהיה הזדמנות, במסגרת הוועדה, לדון בסדר היום היותר רחב, שהסיכוי היחיד לנצח בו הוא אם אתם תרתמו את החברה הישראלית להיות שותפה ראשית בהצלחת המשימות האלה.

נעמי בלומנטל: השאלה הזו של חינוך יהודי בתפוצות בכלל, עלתה, ועוד יתקיימו דיונים בהקשר הזה.

נעמי בלומנטל: גם פה נשאלת השאלה - התרשמנו שיש איזושהי כפילות, גם בכל מה שקשור לחינוך יהודי, בארצות חבר העמים.

נעמי בלומנטל: מי מטפל בזה?

נעמי בלומנטל: הסוכנות?

נעמי בלומנטל: לשכת הקשר?

נעמי בלומנטל: אתם?

נעמי בלומנטל: נתי"ב?

נעמי בלומנטל: אם החינוך היהודי בתפוצות הוא חלק מסדר היום של מדינת ישראל - מי אמור לתקצב את זה?

נעמי בלומנטל: מדינת ישראל?

נעמי בלומנטל: יהדות התפוצות?

נעמי בלומנטל: יש כאן כפילויות וחוסר בהירות משמעותית ביותר.

צבי מגן: אנחנו ממשיכים את הדיונים מאתמול.

צבי מגן: אני מצטרף לאלה שאומרים שאנו נמצאים בשעה מיוחדת בנושא העליה, לפחות מול חבר המדינות.

צבי מגן: אנחנו בתקופה שניתן לכנותה "חלון הזדמנויות" וכן - תקופה של התגברות הסיכון.

צבי מגן: לכן, מדינת ישראל והעם היהודי, צריכים לעשות כל מאמץ, על מנת לנצל את ההזדמנות הזו עד תום, ומצד שני - להבטיח את התהליך על מנת שלא ייפול וייכשל בשל ריב סמכויות ואינטרסים כאלה ואחרים, בתוך המערכות היהודיות בעולם ובישראל.

צבי מגן: הוזכר פה הנושא של חלוקת הסמכויות בין שני הארגונים.

צבי מגן: חבל שהנושא עולה בהקשרים של דיון בעליה, ודיון בנושאים הקשורים בה.

צבי מגן: בשנתיים האחרונות דנו בזה הרבה.

צבי מגן: לתפיסתי, לפחות, מקובלת הנוסחה שהסוכנות היהודית מייצגת את העם היהודי, ואת התפוצות - באמצעות הארגונים המוסמכים לטפל בנושא הזה.

צבי מגן: אנחנו, נתי"ב, מייצגים את ממשלת ישראל.

צבי מגן: אנחנו הגוף של ממשלת ישראל בשטח.

צבי מגן: מה שאנחנו עושים הוא בהחלטת הממשלה, ולא החלטה של אף גורם אחר.

צבי מגן: אני חושב שיש מקום לשני הגופים, משום שיש קשר בין מדינת ישראל לתפוצות, בין מדינת ישראל למוסדות של העם היהודי, ויש קשר, מטבע הדברים, בין מדינת ישראל לסוכנות היהודית.

צבי מגן: אנחנו לא גוזלים סמכויות מאיש, אלא מנסים לבצע את המשימה הרשמית והממלכתית, כפי שנקבעה.

צבי מגן: אני חושב שצריך להניח לנושא של ריב הסמכויות.

צבי מגן: בקשר לצריף במוסקבה, שהזכיר חבר הכנסת יוסף לפיד.

צבי מגן: דרך הצריף הזה עברו מאות ואלפי עולים לישראל.

צבי מגן: העולים לא נודדים בין הצריף לשגרירות, אלא - הצריף הוא חלק מהשגרירות.

צבי מגן: להזכירכם - אני השגריר האחרון במוסקבה, אז אני יודע מה קורה שם.

צבי מגן: זו מחלקה שונה ממחלקת התיירות.

צבי מגן: מחלקת העליה נמצאת בצריף.

צבי מגן: אני אדאג, אולי, להעביר אותה לבנין.

צבי מגן: כמו שיש נספחים בשגרירויות, לכל מיני עניינים, כך יש גם זרועות של מערכות אחרות, כמו הזרוע לטיפול בעם היהודי וענייני התפוצות.

צבי מגן: מקובל שעושות את זה הנציגויות בשטח, ולא המשרדים, או הגורמים עצמם.

צבי מגן: משרד החוץ מייצג את כל המדינה, ולא כל משרד בכל מדינה פותח לעצמו סניפים בשטח.

צבי מגן: כך זה גם בנושאים היהודיים.

צבי מגן: יש זרוע של הממשלה לטיפול בנושאים האלה, לאותם נושאים שהממשלה מוצאת לנכון, באותו שלב, לטפל באותם מקומות ובאותם הפרמטרים.

צבי מגן: אני לא רואה מקום לדיון בכפילות, אם כך.

צבי מגן: תמיד יש מקום לשיפורים והתייעלות, אך נתי"ב, שאני עומד בראשו, הוא אחד הגופים היותר יעילים, הגם שהיו ליקויים שהצביעו עליהם מבקרים כאלה ואחרים.

צבי מגן: כולם תוקנו.

צבי מגן: לגבי שאלת העלות מול תועלת, זה אחד הביטויים ליעילות, לדעתי, ולא להפך.

צבי מגן: יושבים שם מעט אנשים שמטפלים במאות ואלפים.

צבי מגן: מה שיותר ענייני לעשות בתקופה הקרובה הוא ריכוז מאמצים של כל המערכות, על מנת לנצל את הזמן, את ההזדמנות, וגם לתת פתרונות לאותם סיכונים שמתהווים בשטח.

נעמי בלומנטל: אתם ודאי לא הכתובת, אך אני רואה בחומרה רבה את העובדה שהממשלה מתפקדת כבר למעלה ממאה ימים, ועדיין לא מונה שגריר לרוסיה.

נעמי בלומנטל: אין ספק שזה פוגע גם בעבודת השגרירות שם.

נעמי בלומנטל: זה גם משליך על העליה, על המסרים שיוצאים ממדינת ישראל, על יחסי הגומלין שקיימים בינינו לבין רוסיה.

נעמי בלומנטל: אני קוראת לראש הממשלה למנות לאלתר שגריר ברוסיה.

נעמי בלומנטל: בלי קשר לזה, ואתם לא אמורים להיות אלה שממנים - מה עמדתכם לגבי הביקורת החריפה על התפקוד של משרד החוץ ברוסיה?

נעמי בלומנטל: ודאי שהדברים קשורים גם לא הימצאות שגריר שם, אך הייתי רוצה לשמוע - איך אתם רואים את התפקיד שלכם במוסקבה ובלנינגרד.

שמואל בן שמואל: אני ראש חטיבת תפוצות.

שמואל בן שמואל: אני נמצא בתפקידי זמן קצר, ותפקידי הוא להיות איש קשר לקהילות היהודיות ברחבי העולם.

שמואל בן שמואל: אני לא מתיימר להיות מומחה לחבר העמים כרגע.

שמואל בן שמואל: ותיקים ממני יוכלו להרחיב.

שמואל בן שמואל: אני רוצה להתייחס לכמה הערות של חבר הכנסת אליעזר כהן.

שמואל בן שמואל: לעצם הביקורת - כיוון שהיה סיור סוכנותי, למעשה - ההתמקדות היתה בפעילות הסוכנות בעיקר, כך שלא היתה לנו יכולת לבחון את פעולת משרד החוץ.

שמואל בן שמואל: כל הפעולה של משרד החוץ מבחינתנו, כאורחים, היתה מפגש אחד עם הממונה על השגרירות במוסקבה.

שמואל בן שמואל: היה מפגש סביר בהחלט, אך מכך אי אפשר, כמובן, להסיק שום מסקנות לכאן או לכאן, על עבודת אנשי משרד החוץ.

שמואל בן שמואל: בסך הכל אני חושב שעבודתם היא טובה.

גדעון עזרא: אי אפשר להתרשם משבוע בלבד, ואתה חדש בתפקיד - אז איך אנחנו אמורים להתרשם?

שמואל בן שמואל: אני רוצה להתייחס לביקורת של חבר הכנסת אליעזר כהן, על סמך הביקור שאני הייתי בו.

שמואל בן שמואל: על סמך הביקור הזה אי אפשר להסיק שום מסקנה לגבי התפקוד של אנשי משרד החוץ.

ציפי לבני: שאלנו אנשים והם אמרו שהנושא הוא לא על סדר היום שלהם.

שמואל בן שמואל: כאשר נציג משרד החוץ אומר לך שהוא לא מתעסק בענייני עליה - אכן כך הם פני הדברים, כי יש מנדט לנתי"ב לעיסוק הזה.

שמואל בן שמואל: יש חלוקה ברורה, ולכן לא רוצים שאיש משרד החוץ יעסוק בכך בפועל.

שמואל בן שמואל: מכאן אנו חוזרים לשאלה המבנית: האם לשנות את זה או לא.

שמואל בן שמואל: נכון שכאשר אתה בא לנציגות אחרת, כמו אטלנטה, למשל, נראה שמטבע הדברים הנציג צריך לעסוק בכל העניינים.

שמואל בן שמואל: ברוסיה יש חלוקה אחרת.

נעמי בלומנטל: הביקורת של חבר הכנסת גדעון עזרא יכולה להיות לגיטימית, אולי הם לא עוסקים במה שהם אמורים לעסוק, אך - -

גדעון עזרא: אני לא מדבר על כך שהמדינה צריכה לתת אשרות, אני שואל - כמה קוקטילים עושים עם שגרירים אחרים, וכמה עם היהודים.

גדעון עזרא: על זה אני מדבר.

גדעון עזרא: באיזו מידה לוח הזמנים של השגריר מוקדש ליהודים.

גדעון עזרא: הוא בא בשם מדינת ישראל.

גדעון עזרא: נציג ישראל במדינות חבר העמים ייבחן על פי הקשר שהוא יוצר עם היהודים.

שמואל בן שמואל: המציאות ברוסיה שונה מהמציאות בארצות אחרות.

שמואל בן שמואל: יש שם גוף נוסף שקיבל מנדט לעסוק בנושא היהודי, ואלה הם פני הדברים.

שמואל בן שמואל: בפועל, העיסוק של אנשי משרד החוץ בנושא היהודי ברוסיה אינו כמו במקומות אחרים.

גדעון עזרא: אנחנו אומרים שהעליה היא בראש מעינינו, והשגריר לא מתייחס לעניין?

נעמי בלומנטל: אין שגריר שם.

שמואל בן שמואל: העיסוק הוא שונה.

שמואל בן שמואל: ברור שהשגריר צריך להיות מעורב בנושא, אך העיסוק הוא שונה.

יעקב קדמי: השאלה הזו תלויה בשגריר.

נעמי בלומנטל: השאלה של חבר הכנסת גדעון עזרא היא מאד לגיטימית ומאד עניינית.

נעמי בלומנטל: יש חלוקת עבודה מסוימת, ויחד עם זאת - חובתנו לבחון מחדש בכל פעם.

נעמי בלומנטל: אולי כל המערכת לא עובדת טוב?

נעמי בלומנטל: מן הצד השני, יכול להיות שאתם צריכים לבדוק גם את עצמכם.

נעמי בלומנטל: אם אין לכם את הקשר הראוי עם היהודים שנמצאים שם, תשפרו בנקודה הזו.

גדעון עזרא: אני, כחבר כנסת באתי לרוסיה, ויש שגריר באותה העיר אליה באתי.

גדעון עזרא: הוא צריך להיות אתי בכל מקום שאני נמצא בו, כי הוא הרי הסמל של המדינה שלנו שם.

גדעון עזרא: הייתי במוסקבה בפגישת שליחים של הסוכנות ולשכת הקשר.

גדעון עזרא: מקומו של השגריר בפגישה הזו היה חייב להיות.

גדעון עזרא: אם משלחת של חברי הכנסת באה למוסקבה, הקשר שלי צריך להיות עם השגרירות.

גדעון עזרא: השאלה היא - איפה עומד הקשר שלו עם היהודים, בהגדרת תפקידו.

שמואל בן שמואל: אין לי תשובה למקרה הפרטני שאתה מציג.

שמואל בן שמואל: אין ספק שהשגריר חייב להיות מעורב.

שמואל בן שמואל: תפקידו של שגריר ישראל בכל מקום בעולם הוא להיות איש קשר לקהילה היהודית.

שמואל בן שמואל: אין בכלל חולק על זה.

שמואל בן שמואל: אין לי תשובה לך למקרה הפרטני שאתה מעלה.

גדעון עזרא: ברוסיה עניין הקשר לקהילה היהודית חשוב פי כמה.

שמואל בן שמואל: שגריר ישראל צריך להיות מעורב, ויחד עם זה, יש שם עוד גוף שמתעסק בנושא.

שמואל בן שמואל: השאלה איך אנו מחלקים את תחומי העיסוק זו שאלה פתוחה, שנצטרך עוד לדון בה.

נעמי בלומנטל: הגוף השני הוא גוף חסוי, אז השאלה היא בהחלט במקומה, ואני חושבת שאתם צריכים לבדוק את עצמכם.

שמואל מירום: בניגוד למקומות אחרים בעולם, שבהם השגרירות מטפלת גם בשאר הנושאים, בחבר המדינות השגרירות לא מטפלת בנושא היהודי.

שמואל מירום: הנושא הוא בידי לשכת הקשר והסוכנות, כאשר, כמובן, לשגריר יש אחריות כללית.

שמואל מירום: כלומר, זה לא אומר שאנחנו מתעלמים מהנושא היהודי, או שלא עוסקים בו בכלל, אך מי שאחראי בשטח הם נתי"ב והסוכנות היהודית.

נעמי בלומנטל: תודה רבה.

נעמי בלומנטל: נשמע את חיים צ'סלר, גזבר הסוכנות, ולאחר מכן - את יאשה קדמי, בתוקף תפקידו החסוי לשעבר, כיושב-ראש לשכת הקשר, לאחר מכן - חבר הכנסת רומן ברונפמן.

חיים צ'סלר: אני מרגיש קצת לא נעים בכמה הדקות האחרונות.

חיים צ'סלר: אני יכול לומר דברים מהניסיון שלי, כמי שהיה ראש המערכת של הסוכנות בברית המועצות לשעבר, במשך 4 שנים.

חיים צ'סלר: עברתי 3 שגרירים.

חיים צ'סלר: עבדתי בתקופתו של חיים בר-לב, זכרונו לברכה, בתקופת פרופ' עליזה שנהר, ובתקופת צבי מגן.

חיים צ'סלר: על סדר היום של חיים בר-לב היה העם היהודי.

חיים צ'סלר: כך גם אצל עליזה שנהר.

חיים צ'סלר: עם כל החשיבות שראה חיים בר-לב ז"ל בקשר עם רוסיה, לא היה דבר אחד שביקשנו ממנו והוא לא התייצב למלא את מבוקשנו.

חיים צ'סלר: לא קרתה פעם אחת שהוא נסע לאיזשהו מקום ברחבי רוסיה - הוא היה אחראי גם על אזרביג'ן וארמניה - ואשר הוא לא לקח אותי ואת לשכת הקשר.

חיים צ'סלר: עליזה שנהר וצבי מגן עשו גם כן כך.

חיים צ'סלר: עד כאן לגבי העבר.

חיים צ'סלר: זה שנאמרו דברים, זה טוב.

חיים צ'סלר: מה שהיה בעבר הוא לא מה שיהיה בעתיד.

חיים צ'סלר: אני לא יודע מה ההנחיות, ומה צריך להיות.

חיים צ'סלר: הנקודה השנייה, ולא אפתיע אתכם, כי זו דעתי כבר שש או שבע שנים, כולל בשנים בהן הייתי ברוסיה - ראיתי ביאשה קדמי בזמנו כפרטנר להצלת העם היהודי.

חיים צ'סלר: כל דבר שיכול לעזור ולזרז את העניין הזה, כל דבר שיכול להביא ליותר אפקטיביות - הוא הדבר שצריך לעשות.

חיים צ'סלר: כל הקרדיטים הם לא הדבר החשוב.

חיים צ'סלר: חשוב לעשות את העבודה.

חיים צ'סלר: ביקורת היא דבר לגיטימי, אך חשוב יותר לעשות את העבודה.

חיים צ'סלר: לגבי העתיד, אני אהיה חריף יותר מסלי מרידור, למרות שהוא אמר את הדברים.

חיים צ'סלר: אני אומר את הדברים גם מניסיון אישי, וגם מתפקידי כגזבר.

חיים צ'סלר: כגזבר אני רואה את הדברים דרך המספרים.

חיים צ'סלר: אני רואה שמפלס הכסף שאנו מוציאים ברוסיה הולך ועולה, כתוצאה מכך שמדובר בהרבה עולים.

חיים צ'סלר: אני רוצה להתייחס לגבי השנה הבאה.

חיים צ'סלר: פניתי להנהלת הסוכנות וגם לראש הממשלה, שהיתה לנו פגישה אתו.

חיים צ'סלר: אני פונה גם אליכם, אל חברי הכנסת.

חיים צ'סלר: אני מאמין גדול בכך שיש לנו הזדמנות פז, במיוחד כעת, עם הבחירות ברוסיה ועם מה שקורה באוקרינה עכשיו.

חיים צ'סלר: ניתן להעלות את מפלס העליה באופן דרמטי, במידה ופה בארץ יתאחדו משרד הקליטה, משרד הפנים ומשרד השיכון, ויעשו דבר דרמטי שישודר למערכת שם, שהשנה הזו היא השנה שבה מדינת ישראל נרתמת לעניין הזה, והוא הפרוייקט הלאומי של המדינה.

חיים צ'סלר: תאמינו לי, שהעבודה ברוסיה ובאוקראינה תהיה קלה מבחינתנו.

חיים צ'סלר: ברגע שיימסר המסר שהמדינה פתוחה לעניין, ואין שימוש רגיל בתקציבים הרגילים, אלא שימוש בתקציבים מיוחדים כפרוייקט לאומי - אני מאמין שניתן יהיה להביא בין חצי מיליון למיליון עולים חדשים מברית המועצות לשעבר.

חיים צ'סלר: אני חושב שזה נושא חשוב מידי.

חיים צ'סלר: העלו את זה כאן ולא הסתירו.

חיים צ'סלר: זו הבעיה הגדולה של מדינת ישראל.

חיים צ'סלר: יש שני סוגי בעיות: הבעיה של מי שנמצא כאן, והבעיה של מי שנמצא שם.

חיים צ'סלר: פצצת הזמן האמיתית של מדינת ישראל כמדינה יהודית - ואני מסכים עם ציפי לבני - היא נושא הגיור.

חיים צ'סלר: אנחנו לא יודעים איך להתמודד עם זה.

חיים צ'סלר: עם כל הכבוד לפגישה עם הרבנים הראשיים, ואני רוצה להיות זהיר בדבריי - בעניין הגיור הם לא נוהגים כבית הלל.

חיים צ'סלר: אני חושב שאנחנו נמצאים תחת פצצת זמן, והרבנים הראשיים לא חושבים כך, אך רוב עם ישראל חושב כך.

חיים צ'סלר: אני חושב שמדינת ישראל צריכה להיות מדינה ישראל, אך אי אפשר לומר: יהיה בסדר.

חיים צ'סלר: גם הנכד, שילך לצבא, אם הוא לא יהיה יהודי, תהיה בעיה שתימשך ותיגרר, ואנחנו לא רוצים להגיע למצב של קהילות נפרדות בארץ, שאחד לא יוכל להתחתן עם השני.

חיים צ'סלר: היתה לי פגישה במוסקבה, עם הרב הראשי של מוסקבה, הרב גולדשמידט, ויחד עם ראש התנועה הרפורמית העולמית, הרב דיק הירש, שהוא חבר הנהלת הסוכנות.

חיים צ'סלר: הם הגיעו להבנה שניתן לעשות גיור ברוסיה.

חיים צ'סלר: אומר ראש התנועה הרפורמית, שהוא מוכן שבית הגיור ברוסיה יהיה אורתודוקסי, על דעת התנועה הרפורמית, על דעת התנועה הקונסרבטיבית.

חיים צ'סלר: אז מה הבעיה לעשות את זה?

חיים צ'סלר: מדברים ומדברים, ולא יוצא דבר מהדיבורים.

חיים צ'סלר: אני חושב שצריך להקים בתי גיור למיליון העולים הפוטנציאליים ברוסיה ובאוקראינה, על דעת הזרמים, על דעת מדינת ישראל.

חיים צ'סלר: למה להביא בעיה, כאשר ניתן לפתור אותה שם?

חיים צ'סלר: אני חושב שהנושא הזה חשוב מכדי לתת לו לחמוק מסדר היום.

נעמי בלומנטל: בסדר גמור, זה יהיה על סדר יומנו, תודה רבה על דבריך.

מעיין בכר: אני נציגה של מועצת התלמידים והנוער מרעננה.

מעיין בכר: רציתי לדבר על מה שקורה עם הנוער אחרי שהם נקלטים לארץ.

מעיין בכר: מכניסים אותם תמיד למעין מסגרות של קבוצות שכוללות רק עולים חדשים.

מעיין בכר: הם לא יכולים להתפתח משם, במיוחד לאור העובדה שהנוער בארץ מאד ביקורתי, ולא מקבל כל אחד בשמחה.

מעיין בכר: לדעתי חבל שמביאים עולים חדשים והם יושבים כל הזמן רק באולפן, והאנשים שהם נמצאים בחברתם הם רק אנשי האולפן.

מעיין בכר: הם לא לומדים כך את השפה בקלות, ואין להם חברה.

מעיין בכר: זה רק גורם ליותר בעיות ולעיכוב בקליטה.

מעיין בכר: צריך למצוא סידור שיהיה שיעור ביום, לדוגמה, שבו העולה יישב במסגרת של כיתה, וינסה ללמוד את העברית בצורה הקשה יותר, ולא באולפן.

מעיין בכר: מכל מקום - לא צריך ליצור כיתות של עולים חדשים.

מעיין בכר: צריך לשלב אותם יותר.

יעקב קדמי: המצב עגום והוא נמשך כבר הרבה שנים, אז טוב שאתם מקיימים דיון.

יעקב קדמי: לגבי הסיור של חברי הכנסת - נתי"ב לא קיים בזכות התפקוד או אי התפקוד, או העמדה הפוליטית של משרד הפנים, אלא מצורך של מדינת ישראל.

יעקב קדמי: אני לא זוכר ב- 5 השנים האחרונות כל בעיה בין הסוכנות ללשכת הקשר נתי"ב.

יעקב קדמי: לא היה דבר כזה.

יעקב קדמי: יש השקפה שונה בתוך כל ארגון, לגבי פעילות זו או אחרת, אך לא חילוקי דעות.

יעקב קדמי: בין הארגונים אין בעיה.

יעקב קדמי: היום, הגורם העיקרי שפוגע בעליה ממה שפעם נקרא "ברית המועצות" הוא עמדת משרד האוצר לשלילת תקציבים ותקנים.

יעקב קדמי: אנשים קורסים מלחץ, ולא מסוגלים לעבוד 24 שעות ביום.

יעקב קדמי: אני חושב שעמדת האוצר בשלילת התקנים והתקציבים היא פגיעה בעליה.

יעקב קדמי: אם אנשי האוצר יספרו כסף יהיה להם כסף, אך לא יהיו להם עולים.

יעקב קדמי: אני עוד זוכר זמנים איך בשנות ה- 80 הסתובבו כמו סהרורים איך להביא יותר יהודים.

יעקב קדמי: עכשיו חוסכים, וחותכים בבשר החי.

יעקב קדמי: אם השנה יגיעו פחות יהודים, זה בגלל שמישהו עשה חישוב כספי ולא חישוב יהודי.

יעקב קדמי: אנחנו צריכים להסתכל על העניין בעיניים פקוחות: ההרכב הדמוגרפי של העולים הוא ההרכב הדמוגרפי של העם היהודי.

יעקב קדמי: מי שרוצה להפעיל סלקציות נוספות, יחתוך קרע בין העם היהודי למדינת ישראל.

יעקב קדמי: אין לנו ברירה, אלא לקבל את העם היהודי כפי שהוא היום.

יעקב קדמי: חצי מהם, ומחר אף יותר - לפי ההלכה אינם יהודים.

יעקב קדמי: איך החברה הישראלית תתמודד עם זה.

יעקב קדמי: - אתם תחליטו.

יעקב קדמי: גיור לא יעזור.

יעקב קדמי: גיור הוא עניין אישי בין אדם לאלוהים, ואסור למדינה להתערב בזה.

יעקב קדמי: המדינה צריכה להוציא מתחום סמכותה ולא להכתיב לאדם איך הוא מתחתן ואיך הוא חי.

יעקב קדמי: אין זה משנה למדינה האם אמו של האזרח יהודיה או לא.

יעקב קדמי: אסור שיהיה כתוב באיזושהי תעודה שיש לו לאום.

יעקב קדמי: אני מכיר רק מדינה אחת, חוץ מסוריה, שם מציינים לאום בתעודת זהות, וכולנו נלחמנו נגד זה.

יעקב קדמי: אין כל ערך לציון לאום אצל אזרח ישראלי.

יעקב קדמי: השב"כ יודע מי הוא יודע ומי לא, וזה לא חשוב בכלל.

יעקב קדמי: אם אדם בא לארץ ואמו או אביו יהודיים - זה לא צריך להשפיע כהוא זה על חייו בישראל: לא על נישואין, לא על לידה, לא על המוות ולא על כל דבר אחר.

יעקב קדמי: אם הוא רוצה להתגייר - זה סיפור אחר.

יעקב קדמי: בכל מקרה, עניין הגיור הוא לא עניין בין האדם למדינה, אלא בין האדם לאלוהיו.

ציפי לבני: הדברים שאתה נושא כאן אינם קשורים לתפקידך, לדעתי.

נעמי בלומנטל: מותר לו לומר את הדברים האלה.

נעמי בלומנטל: אני חושבת שחשוב שגם הדברים האלה ייאמרו.

נעמי בלומנטל: ליעקב קדמי יש זכות היסטורית, ומגיעים לו שבחים על כל מה שהוא עשה במשך השנים האלה ברוסיה.

רומן ברונפמן: אני רוצה לברך את צבי מגן, שהשיג סיכום עם דני יתום על המשך פעילות הלשכה בשנה הקרובה, במלוא הרכבה.

רומן ברונפמן: זה תואם את מה שאמר חיים צ'סלר שבשנה הקרובה, ואולי גם בשנים הבאות, צריך לעשות מאמץ לאומי בכל מה שקשור לקליטת עליה.

חיים צ'סלר: זה גם תלוי בכם, חברי הכנסת, כי אתם צריכים לדחוף כדי שזה יתקיים.

רומן ברונפמן: זה לא תלוי רק בנו, זה תלוי בממשלה בעיקר, אך אנחנו עושים כמיטב יכולתנו.

רומן ברונפמן: הדיון הזה צריך רק להואיל, למרות סימני השאלה ואי הבהירויות שקיימים, ללא ספק, בשטח.

רומן ברונפמן: אני לא יכול להיות אחראי על ההתרשמות של גדעון עזרא.

רומן ברונפמן: אני יכול להיות אחראי על ההתרשמות שלי.

רומן ברונפמן: אני ביקרתי עם משלחת של הסוכנות היהודית באזרביג'אן ובמוסקבה, ואני יכול להגיד שבמדינה המוסלמית הנידחת הזו, יש שיתוף פעולה מלא ויוצא מן הכלל בין כל הגורמים הישראליים - החל מהשגריר, והסוכנות היהודית, וכלה בלשכת הקשר.

רומן ברונפמן: הם בקשר עם העם היהודי, ומייצגים אותנו בכבוד רב.

רומן ברונפמן: הביקור הפך להיות ביקור ממלכתי ראשון.

רומן ברונפמן: התקבלנו אצל ראש הממשלה של המדינה, ואצל יושב ראש הפרלמנט של המדינה.

רומן ברונפמן: אני חושב שאפשר לאחד את הדברים שאמרו יעקב קדמי וחיים צ'סלר.

רומן ברונפמן: אין סיבה טובה יותר לעליה של היהודים משם, מאשר ההתרחשויות במדינה שלנו.

רומן ברונפמן: האם אנחנו ערוכים לקליטה פיזית ורוחנית, או קליטה חברתית - או לא.

רומן ברונפמן: נגמר עידן מסך הברזל, והים זרימת האינפורמציה היא חופשית לחלוטין.

רומן ברונפמן: מה שמתרחש שם וכאן ידוע, ולכן - כל מאמץ שנשקיע בקליטת עליה, יתבטא במספר גבוה יותר של עולים.

רומן ברונפמן: הדבר האחרון - כדאי, לפעמים, להתפטר מתפקיד ממלכתי, כדי לומר דברי אמת.

רומן ברונפמן: כל מה שאמר יעקב קדמי תואם לחלוטין את המציאות.

רומן ברונפמן: זו לא השקפת עולם פרטית.

ציפי לבני: סליחה, מדובר בהשקפת עולם לגבי איזו מדינה תהיה לנו, באיזו מדינה יחיו הילדים שלנו.

ציפי לבני: זה נושא שצריך לדון בו.

ציפי לבני: דעתו שונה משלי, זכותו להביע אותה, אך אין כאן קשר לידע שנצבר במשך שנים, ולשאלה איך אנו רוצים לראות את המדינה היהודית בארץ ישראל.

אביעד תאני: גם אני נציג מועצת התלמידים והנוער מרעננה.

אביעד תאני: שמעתי הרבה מהנוכחים שצריך לקרב יהודים ברוסיה ליהדות, ולהעלות יהודים מהר ככל האפשר, גם כדי למנוע את הבעיות של חטיפות וסחיטת כופר.

אביעד תאני: לגבי אלה שכבר בארץ, שמשרד הקליטה אחראי עליהם - דובר כאן על שילוב של משרד הקליטה עם עוד גופים וגורמים, תיאום וקליטה של עולים.

אביעד תאני: יש נושא מאד חשוב - לא רק גופים, יועצים ומשרדים יקלטו אותם, אלא קודם כל - החברה בישראל.

אביעד תאני: היא צריכה להיות מוכנה לקלוט את העולים האלה, ומעל לכל - בני הנוער.

אביעד תאני: הם צריכים להיות מוכנים לקליטת העולים האלה.

אביעד תאני: לפי דעתי, רק אז יוכלו העולים להשתלב בחברה כמו שצריך.

אביעד תאני: המסקנה מהדברים שאמרתי היא שמשרד החינוך צריך גם הוא, לדעתי, להשתתף בהכנה של בני הנוער לקליטת העליה.

נעמי בלומנטל: אני בהחלט מקבלת את העמדה הזו.

נעמי בלומנטל: אנחנו נפנה לשר החינוך, שהיה חבר מאד פעיל בוועדה כאן בקדנציה הקודמת, שנושא העליה, הקליטה, קבלת העולים החדשים, יהיה בראש סדר העדיפויות של המשרד ומערכות החינוך, בשעות החברה.

יורי שטרן: רציתי להודות לסוכנות על הפעולה היפה הזו, שממש יצרה שדולה בכנסת.

יורי שטרן: יש אנשים שהתמכרו לעניין העליה, וכדאי לנצל את זה.

יורי שטרן: כל הגורמים שהכרנו גם קודם - לשכת הקשר, הג'וינט ואחרים, שותפים לאותה הפעולה.

יורי שטרן: אני מקווה ששיתוף הפעולה שנוצר יימשך ויתחזק.

יורי שטרן: גילינו כמה דברים.

יורי שטרן: יש ענייני גיור שמעיקים מאד על העולים.

יורי שטרן: יש עניינים שהם בתחום של זכאות לעליה.

יורי שטרן: יש עניין של החינוך היהודי.

יורי שטרן: יש בברית המועצות לשעבר כמה אוניברסיטאות יהודיות, שמי שבוגר אותן, לא מקבל בארץ הכרה של הדיפלומה, כי הם לא דאגו לרשום את עצמן ביונסק"ו האינטרס שלנו, כמדינה, הוא לעודד את היהודים שם ללמוד דווקא באוניברסיטאות יהודיות.

יורי שטרן: זה דבר קטן, אך יש עוד הרבה עניינים קטנים כאלה.

יורי שטרן: אני הייתי רוצה שנצייר איזושהי תוכנית עבודה, ונתקדם אתה.

סלי מרידור: הערה ראשונה - אני חושב שהרעיון שהעלו כאן נציגי מועצת התלמידים והנוער הוא רעיון אדיר.

סלי מרידור: בסופו של דבר, מה שישפיע על הקליטה, כמו גם על העליה ועל האופי של המדינה, הוא מה שהם יעשו עם העולים החדשים בני גילם.

סלי מרידור: זה ישפיע יותר מכל הדברים האחרים שאנחנו עושים, על העתיד שלנו כמדינה של העם היהודי, וכמדינה איכותית.

סלי מרידור: אני מסכים ולא מסכים עם דבריו של יעקב קדמי.

סלי מרידור: אני מסכים שהפרופיל של העליה הוא במדינה רבה הפרופיל של העם היהודי, ולכן אנחנו מחויבים בזהירות אדירה בכל התעסקות עם הנושא הזה, משום שהוא יכול לקרוע מעלינו את העם היהודי.

סלי מרידור: בכל עיסוק ובכל דיבור בעניין הזה צריכים לנהוג בכל כובד האחריות.

סלי מרידור: יחד עם זה, בסיסה של הציונות, בעיניי, היא -שאין רק דת יהודית של בתי כנסת ואזרחות ישראל.

סלי מרידור: ציונות היא לאום יהודי.

סלי מרידור: מי שמתחבר חזרה אלינו, מתחבר ללאום היהודי.

סלי מרידור: יש זיקה בין ההתחברות הזו לבין התחברות לדת היהודית.

סלי מרידור: הזיקה הזו נמשכה דורות, והיא לא מתנתקת ולא עומדת בפני ניתוק.

סלי מרידור: לכן, אי אפשר להתעלם מן הסוגיה של ההתחברות לעם היהודי ושל הגיור, כשמתעסקים בשאלה קריטית שעוסקת בעתידו של העם היהודי.

סלי מרידור: לגיטימי וחשוב שהדרך בפני אנשים שרוצים להיות חלק מהעם היהודי, עולים לארץ, מדברים עברית ושולחים את ילדיהם לבתי ספר יהודים עבריים, וילדיהם משרתים לצבא - שהדרך שלהם להיכנס לעם היהודי תהיה דרך פשוטה וראויה.

יורי שטרן: כדאי להקים את מוסד הגיור שם.

ציפי לבני: העניין הועלה.

סלי מרידור: הדבר השלישי, שעלה פה מזוויות שונות, והוא מהווה את השורה התחתונה, בסופו של דבר, הוא - מקומה של העליה בראש סדר העדיפויות הלאומי.

סלי מרידור: השגרירה, שעליה לא דובר, היא שגרירה נהדרת, ועוזרת לנושא העליה.

סלי מרידור: לא זה העניין.

סלי מרידור: העניין הוא היכן העליה עומדת בסדר העדיפויות הלאומי של מדינת ישראל.

סלי מרידור: אני אומר לעצמנו, ואין זה עניין של ממשלה כזו או אחרת: התקופה הארוכה בה לא היה שגריר באוקראינה היתה ביטוי שלילי בעיניי, למה שמדינת ישראל מקרינה מבחינת חשיבות העליה בסדר היום שלה.

סלי מרידור: ככל שתיארך התקופה שלא יהיה שגריר ברוסיה, זו הקרנה שלילית לגבי מקומה של העליה בסדר היום של מדינת ישראל.

סלי מרידור: יש תפקיד חיוני, בעיניי, לממשלת ישראל, לכנסת, לוועדה הזו, ולסוכנות היהודית, להבטיח שהעליה תהיה בראש סדר העדיפויות הלאומי.

סלי מרידור: גם מבחינת העבודה שנעשית שם, וגם מבחינת הקליטה פה.

סלי מרידור: זה בסיס הקיום שלנו.

סלי מרידור: זה הנכס העיקרי שיבנה את מדינת ישראל לעתיד.

נעמי בלומנטל: אני רוצה להודות לכם, אני חושבת שהיה כאן דיון טוב מאד, שנגע בהרבה מאד נימים שהם בנפשנו.

נעמי בלומנטל: הקריאה שלי היא לראש הממשלה, שימנה לאלתר שגריר או שגרירה ברוסיה.

נעמי בלומנטל: אני בהחלט מסכימה עם הדברים שאמר סלי מרידור.

נעמי בלומנטל: בכל אופן, אנו נמשיך לעסוק בנושאים שעלו כאן.

נעמי בלומנטל: אני מקווה, לאור הדיון ולאור הלובי החזק שיש לנו היום בכנסת לעניין, שנצעד עם המסר של חשיבות העליה קדימה.

נעמי בלומנטל: אני מודה לכולכם, הישיבה נעולה.