ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 523, 2002-10-15 13:00

מיכאל איתן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

מיכאל איתן: הסעיף הראשון על סדר היום – הצעת חוק חובת הפקדת פיקדון.

סיגל קוגוט: זו הצעה לפי הנוסח שדובר והוקרא בישיבה שהתקיימה ב-29 באוגוסט.

סיגל קוגוט: הצעות החוק של חברת הכנסת קולט אביטל וחבר הכנסת זבולון אורלב אוחדו וקיימנו עליהן ישיבה בפגרה.

סיגל קוגוט: הנוסח המונח לפניכם משקף את מה שסוכם, כלומר ערבות לעניין רדיו וטלוויזיה בסכומים כפי שנקבע – 50 אלף שקל לרדיו ו-200 אלף לטלוויזיה - שאפשר יהיה לחלט ולחילופין יושב ראש ועדת הבחירות יוכל גם לפסול שידורים אם הם קוראים להצביע בשביל מישהו מסוים.

מיכאל איתן: מי בעד אישור הצעת החוק לקריאה ראשונה?

מיכאל איתן: בעד – הרוב החלטה: הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה.

סיגל קוגוט: אני רוצה להעיר שבהצעה הזאת אני ממליצה לכם להעביר אותה בכל הקריאות ברוב של 61, כי תיתכן פה טענה של פגיעה בשוויון בגלל הערבויות.

סיגל קוגוט: המטרה היא ראויה, אין ספק ששימוש לרעה זה לא דבר שבשבילו צריך לתת שידורים בטלוויזיה, אבל תיתכן פה טענה של פגיעה בשוויון בגלל הסכומים והערבויות לחדשים.

אופיר פינס-פז: בגלל שאנחנו כותבים פרוטוקול, למען הסר ספק, אם לא יתגבש רוב של 61, זה לא פוסל את החוק.

סיגל קוגוט: אם אתה מקבל את החוק הזה ברוב של 61, אי אפשר יהיה לתקוף אותו אחר כך בבית משפט.

מיכאל איתן: גם כך אי אפשר יהיה לתקוף אותו.

סיגל קוגוט: כל החוקים שנפסלו עד חוקי היסוד החדשים היו על חוק התעמולה, בגלל פגיעה בשוויון.

סיגל קוגוט: משנות ה-60' כבר פסלו חוקים.

מיכאל איתן: איזו פגיעה בשוויון יש כאן?

סיגל קוגוט: אתה מחייב רשימות חדשות וגם ותיקות, אבל לגבי החדשות יהיה מאוד קשה להשיג ערבות על סכום ניכר ולכן תיתכן כאן טענה.

סיגל קוגוט: עדיף לקבל את זה ברוב הדרוש.

סיגל קוגוט: הצעת חוק הבחירות לכנסת ולראש הממשלה (תיקון – ועדות קלפי), התש"ס-2000

מיכאל איתן: הנושא הבא בסדר היום – הצעת חוק הבחירות לכנסת ולראש הממשלה (תיקון – ועדות קלפי).

סיגל קוגוט: גם ההצעה המונחת לפניכם היא נוסח שסוכם עליו בישיבה שהתקיימה ב-28 באוגוסט.

סיגל קוגוט: מדובר בהצעתו של חבר הכנסת אורלב – 1277 – על חילופים בוועדות קלפי.

סיגל קוגוט: באותה ישיבה סיכמנו את העקרונות.

סיגל קוגוט: הכוונה כאן שאפשר יהיה ביתר קלות פרוצדורלית ומינהלית, אבל בלי לוותר על העקרונות של האיזון בתוך הקלפי, לאפשר שהוועדה האזורית תוכל לאשר הסכמים לחילופים בקלפי, ובלבד שהאיזון הכולל שבה יישמר.

סיגל קוגוט: כלומר, שמרנו כאן על העקרונות הבסיסיים שצריך שלוש סיעות ושיהיה איזון בין המרכיבים.

אופיר פינס-פז: אז מה אנחנו משנים פה?

מיכאל איתן: אנחנו לא משנים מהותית.

מיכאל איתן: אנחנו משנים רק את הפורום הקובע.

אפי אושעיה: אף אחד מכם לא היה בוועדה אזורית.

אפי אושעיה: אין דבר כזה.

אופיר פינס-פז: הייתי בוועדה המרכזית.

אפי אושעיה: הייתי חבר כמה פעמים בוועדה אזורית ואין שם שום בעיה.

אפי אושעיה: באים לוועדה המחוזית והיא מחליטה, מחליפה, משנה.

אפי אושעיה: למה צריך לשנות את החוק אם זה קיים?

סיגל קוגוט: היום זה נוהג ולא לפי חוק.

תמר אדרי: מה שמתאר חבר הכנסת אושעיה אכן קיים, אבל זה היה לא חוקי.

תמר אדרי: ועדת הבחירות קובעת את ההרכב הסיעתי, מורידה אותו למטה ולפי זה צריך לפעול.

תמר אדרי: בפועל עשו הסכמים ואף אחד לא ידע מזה.

תמר אדרי: גם בתוך הקלפיות עצמן אפשר היה לראות שהיה כתוב שמישהו מהליכוד, אבל בפועל זה היה איש של המפד"ל או אחר.

תמר אדרי: נעשו דברים באופן לא חוקי ובהצעת החוק הזאת אנחנו אומרים שיותר טוב שזה יהיה חוקי.

תמר אדרי: אנחנו אומרים שהוועדה המרכזית תיקבע והשופט בוועדה האזורית יכול להחליט אחרת, בתנאי שיישמר האיזון – שלוש סיעות וכו'.

מיכאל איתן: מי בעד אישור הצעת חוק הבחירות לכנסת ולראש הממשלה (תיקון מס' 48)(חילופים בוועדת קלפי)?

מיכאל איתן: בעד – הרוב הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה.

מיכאל איתן: הצעת חוק הבחירות לכנסת ולראש הממשלה (תיקון מס' 46),(סמכויות המזכיר בוועדת הקלפי), התשס"ב-‏2002

סיגל קוגוט: בישיבה שהיתה בפגרה עברנו על החוק שמדבר על סמכויות המזכיר בוועדת הקלפי.

סיגל קוגוט: לצורך ייעול הדיון שילבתי את ההצעות של חברי הכנסת בדיון הקודם.

סיגל קוגוט: שני הדברים העיקריים שהיו הם ההצעה של חבר הכנסת בני אלון שהמזכיר יוכל להצביע בקלפי שבה הוא נתמנה להיות מזכיר ואז לא יצטרכו להחליף אותו והוא לא יצטרך להיעדר באמצע היום.

סיגל קוגוט: יש הצעה של חבר הכנסת שאול יהלום שאם צריך להחליף מזכיר באמצע היום והוא צריך להיעדר, יהיה רשאי יושב ראש ועדה אזורית לאפשר לקלפי להמשיך לפעול בלי מזכיר, ובלבד שבעת ספירת הקולות יהיו בקלפי נציגים של שתי סיעות לפחות.

סיגל קוגוט: חבר הכנסת גפני הציע להכניס לחוק את מה שהיום קיים בתקנות, שאם יש הערות של חברי הוועדה והמשקיפים הוא חייב להכניס גם את ההערות שלהם לתוך הפרוטוקול.

סיגל קוגוט: יש גם הסתייגות של סיעת חד"ש לסעיף 1(ב).

סיגל קוגוט: הוועדה המליצה שאדם לא יתמנה להיות מזכיר אם הוא היה חבר מפלגה או נטל חלק בפעילות מטעם מפלגה בשלוש השנים שקדמו ליום הבחירות.

סיגל קוגוט: סיעת חד"ש סברה שדי בשנתיים ושלוש שנים זו הגבלה חמורה מדיי.

סיגל קוגוט: אלה הם הנושאים שצריך להתעכב עליהם ויתר הדברים היו מוסכמים בדיון הקודם.

אפי אושעיה: מי הביא את החוקים בנושא של מזכירי ועדות קלפי?

סיגל קוגוט: ועדת החוקה.

אפי אושעיה: זה ביוזמת ועדת החוקה?

סיגל קוגוט: זה בעקבות דוחות מבקר המדינה והמלצות של יושבי ראש ועדת הבחירות המרכזית.

סיגל קוגוט: זה בעצם בא מוועדת הבחירות המרכזית.

אפי אושעיה: המזכיר הוא זה שצריך לבוא בבוקר ולהביא את הקלפי והוא זה שהולך בלילה.

אפי אושעיה: אין בן תמותה רגיל שיכול להישאר בקלפי מבוקר עד לילה, כולל להחזיר את הקלפי ואז הוא גם צריך לחכות שעתיים-שלוש עד שלוקחים ממנו את הקלפי.

מיכאל איתן: בהצעת חוק הבחירות לכנסת ולראש הממשלה אנחנו מחליפים את סעיף 21א לחוק העיקרי, ומוסיפים: (א) "יושב ראש הוועדה המרכזית ימנה, לאחר התייעצות בסגניו, מזכיר לוועדת קלפי, והוא רשאי להסמיך יושב ראש של ועדה אזורית למנות, לאחר התייעצות בסגניו הוא, מזכיר לוועדת קלפי".

סיגל קוגוט: עד כאן לא שינינו.

מיכאל איתן: השינוי הוא בסעיף (ב): "לא יתמנה מזכיר אלא אם הצהיר כי לא היה חבר מפלגה, או נטל חלק בפעילות מטעם מפלגה בשלוש השנים שקדמו ליום הבחירות".

שאול יהלום: גם לא חבר מפלגה?

אופיר פינס-פז: אם אתה חבר מפלגה אתה לא יכול להיות מזכיר ועדת קלפי.

אופיר פינס-פז: הבעיה שלנו היא עם גפני, שלפי מיטב ידיעתי במפלגה שהוא מייצג אין חברים רשמיים.

משה גפני: יש לנו הרבה מאוד חברים.

משה גפני: יש לי אפילו פנקס חבר מגנטי.

מיכאל איתן: אנחנו מחזקים את המעמד של המזכיר ובמקביל, מאחר שאנחנו מחזקים את מעמדו, אנחנו צריכים להקפיד יותר שהוא לא יהיה שייך לגופים מפלגתיים.

מיכאל איתן: ההצעה באה לאור המציאות הפוליטית והתחזיות הפוליטיות לגבי מפלגות שונות.

אפי אושעיה: אני מסכים שזו תרומה נכבדה לטוהר המידות, אני רק אומר שבאופן מעשי הדינמיקה של מזכיר הקלפי, בגלל הכסף וכל מיני סיבות, היא שונה.

אפי אושעיה: אני לא מתנגד להצעה, אלא רק טוען שזה בעייתי.

אופיר פינס-פז: כרגע אנחנו רק מבקשים שהוא לא יהיה חבר מפלגה.

אופיר פינס-פז: אני מניח שלכך אתה לא מתנגד.

אפי אושעיה: אני לא מתנגד וחושב שזו תרומה חשובה.

שאול יהלום: אני לא יודע אם אני מתנגד, אבל אני רוצה לומר כמה משפטים כדי שנחשוב על כך ברצינות.

מיכאל איתן: אני לא יכול עכשיו לפתוח את הדיון מחדש.

שאול יהלום: דיברנו על כך בישיבה הקודמת והיו שתי גישות.

מיכאל איתן: אז תציע הצעה ונצביע עליה.

שאול יהלום: יש כאן שתי נקודות: הנקודה הראשונה היא אפליה בין מפלגות.

שאול יהלום: צריך להבין שמפלגה כמו ש"ס אין לה חברים, אלא יש לה מצביעים כמעט כמו הליכוד.

שאול יהלום: הרשימה נבחרת על ידי רב שקובע את הרשימה.

שאול יהלום: אדם יכול להיות אוהד ש"ס ברמ"ח אבריו ושס"ה גידיו ולהיות מזכיר ועדת קלפי, זאת לעומת אחד אחר שהתפקד לליכוד.

שאול יהלום: זה לא משרת את מה שאתה מנסה למנוע.

מיכאל איתן: אתה לא מחדש עכשיו מילה חדשה לעומת מה שאמרת בנאום הנמלץ שלך, ההוגן והצודק.

מיכאל איתן: גם אמרתי אז שיש טעם בדבריך.

מיכאל איתן: אני מסכים שאתה צודק, השאלה היא אם כתוצאה מזה אני צריך להסכים לזה שכל חבר מפלגה יוכל להיות מזכיר ועדת קלפי.

מיכאל איתן: התשובה שלי היא לא.

מיכאל איתן: הלכו לקראתך והוסיפו כאן שלא רק חבר מפלגה, אלא מי שנטל חלק בפעילות מטעם המפלגה.

שאול יהלום: לכן אני מציע להשאיר את זה רק על זה.

שאול יהלום: אני טוען שמי שנטל חלק בפעילות, ואפילו אם תרצה חבר באחד המוסדות של מפלגה, אני בעד, אבל סתם אדם שהתפקד למפלגה?

מיכאל איתן: הוא לא יכול להיות מזכיר קלפי.

שאול יהלום: הנקודה השנייה היא בעצם מה שאומר חבר הכנסת אפי אושעיה.

שאול יהלום: מבחינה תיאורטית - - -

מיכאל איתן: אני לא מסכים לזה, אתה לא מחדש שום נימוק חדש.

שאול יהלום: אין בנוסח שמונח לפנינו את ההצעה שהצעתי.

שאול יהלום: תציב שתי אפשרויות ותצביע עליהן.

שאול יהלום: בדיון הקודם אמרתי שאני מציע שחבר מפלגה יוכל להיות מזכיר קלפי ואילו פעיל וחבר מוסדות לא יוכל להיות.

מיכאל איתן: אז תציע גרסה כזאת.

שאול יהלום: הנה אני מציע.

משה גפני: בישיבה הקודמת שאלתי שאלה ולא קיבלתי עליה תשובה.

משה גפני: היות שאנחנו משדרגים פה את מעמדו של מזכיר הקלפי, וזה בסדר, השאלה שלי היא מהיכן נבחרים המזכירים?

משה גפני: בישיבה הקודמת טענתי שיש פגיעה עצומה במגזרים מסוימים.

שאול יהלום: יש כאן אבסורד.

שאול יהלום: חבר הסתדרות העובדים הלאומית יכול להיות מזכיר קלפי וחבר הליכוד לא?

שאול יהלום: איזה מין צדק זה?

מיכאל איתן: יש בזה היגיון.

מיכאל איתן: בבחירות לא מתמודדת הסתדרות העובדים הלאומית והליכוד כן מתמודד.

מיכאל איתן: לא יכול להיות שצדדים מתמודדים והחברים שלהם יהיו מזכירי קלפי.

מיכאל איתן: אנחנו בונים תפקיד ומבקשים שהוא אובייקטיבי, מבקשים שהציבור יכבד את המזכיר ואתה רוצה שנשים חבר מפלגה שיצטרך להיות פוסק בין המפלגה שלו לאחרת?

שאול יהלום: אני מסביר לך שיהיו מזכירי קלפי שלא חברים במפלגה מסוימת והם פי אלף יותר מזוהים.

מיכאל איתן: זה לא משנה.

מיכאל איתן: יכול להיות שמזכירי קלפי יהיו פי אלף יותר גרועים ובין חברי המפלגות יהיו צדיקים גמורים, אבל יש עניין של מראית עין, של כללי צדק טבעיים.

מיכאל איתן: אתה בסכסוך עם מישהו ואתה בורר?

מיכאל איתן: גם אם אתה צדיק ואתה יודע לנטרל את עצמך, אבל עצם זה שאתה צד בעניין אתה לא יכול להיות בורר.

שאול יהלום: והיושב ראש לא בורר?

מיכאל איתן: מראש תפקיד היושב ראש בנוי כך, שכן הוא תפקיד מפלגתי.

מיכאל איתן: אנחנו נצביע על הנוסח המוצע וכל נוסח אחר מתקבל כהסתייגות.

משה גפני: אני חושב שהרעיון שעומד מאחורי החוק הזה הוא נכון.

משה גפני: בישיבה הקודמת שאלתי שאלה ולא קיבלתי עליה תשובה.

משה גפני: אם התשובה תהיה חיובית, אני אצביע בעד.

משה גפני: אני רוצה לדעת איך בוחרים את המזכירים.

תמר אדרי: אנחנו פונים אל עובדי מדינה, עובדי רשויות מקומיות ומורים.

תמר אדרי: מאלה בדרך כלל אנחנו בוחרים.

אפי אושעיה: אני יודע שבנתניה למשל קודם כל יש את המקורבים של אותו איש שאחראי, אחר כך יש את החבר'ה, חבר מביא חבר וכו'.

אפי אושעיה: העניין הוא כלכלי לחלוטין.

מיכאל איתן: לצערי הרב אני מבין את הבעיה.

מיכאל איתן: חבר הכנסת גפני, אתה פותח עכשיו דיון בשאלה שאקטואלית במיוחד לשני מגזרים בעייתיים בעניין הזה – המגזר החרדי והמגזר הערבי.

משה גפני: במה המגזר הערבי שייך לעניין?

מיכאל איתן: זה שייך, כי שני המגזרים הללו הם מגזרים הומוגניים בדפוסי ההצבעה שלהם ובתחומי המגורים שלהם.

מיכאל איתן: לכן נוצר מצב שמזכיר אובייקטיבי שצריך להתמנות במגזר החרדי או המגזר הערבי והוא יהיה מאותו מקום, מטבע הדברים הוא יהיה גם מזוהה עם רוב האוכלוסיה שגרה שם והוא גם יהיה אחראי על הבחירות במקום וגם על המפלגות השולטות באזור.

מיכאל איתן: יש כאן בעיה.

משה גפני: זו רק העדפה כלכלית.

משה גפני: אפשר להציב את אותו אחד באזור אחר.

מיכאל איתן: אני מציע לך לעזוב כרגע את העניין של איך ייבחר המזכיר.

מיכאל איתן: אני לא טוען שלא צריך לטפל בזה ולא צריך לחשוב איך לעשות את זה, אבל הוא בעייתי מכל מיני היבטים וכרגע אני לא יכול לפתור את זה.

מיכאל איתן: אני מוכן לשבת ולדון, אולי להשתכנע ולחוקק חוק אם צריך.

משה גפני: מי מחליט על כך?

מיכאל איתן: נכון להיום מי שמחליט על כך זו ועדת הבחירות המרכזית בהחלטה מינהלית.

מיכאל איתן: אין תקנות לכך.

מיכאל איתן: כרגע אני מדבר על חוק אחר.

שלמה וידיסלבסקי: עד עכשיו היה מפתח לבחירת יושבי ראש והסגנים ואפשר להחיל את זה גם לגבי מזכירי קלפי.

מיכאל איתן: אבל אנחנו לא רוצים מזכירים פוליטיים.

מיכאל איתן: אנחנו בעצם קובעים שאסור להם להיות חברי מפלגה.

שלמה וידיסלבסקי: אבל זו המציאות.

מיכאל איתן: לכן אנחנו מחוקקים חוק כדי שהוא לא יהיה חבר מפלגה.

משה גפני: לנו יש בעיה עם העניין של בחירת המזכירים.

מיכאל איתן: מי בעד סעיף 1 כהצעת הוועדה?

מיכאל איתן: בעד – 4 נגד – 1 נמנעים – 1

שאול יהלום: אני מבקש להצביע על הגרסה שלי.

סיגל קוגוט: האם הגרסה שלך היא מי שנטל חלק בפעילות מטעם מפלגה או היה חבר במוסד של מפלגה?

שאול יהלום: במוסדותיה המרכזיים של המפלגה.

שאול יהלום: מה שבעצם אסור לעובדי מדינה.

אוהד שיל"ת: זה חל גם על סניף של מפלגה?

משה גפני: מה ההגדרה של פעילות מטעם המפלגה?

סיגל קוגוט: הנהלה פעילה או גוף בוחר.

מיכאל איתן: אם הוא חבר הנהלה, הוא נטל חלק בפעילות מטעם המפלגה.

דלית דרור: חבר הכנסת יהלום בעצם מציע למחוק את המילים "חבר מפלגה" ולהשאיר "נטל חלק בפעילות מטעם מפלגה".

משה גפני: אני מבקש לרשום הסתייגות: למחוק את המילים "או נטל חלק בפעילות מטעם מפלגה" ולהגדיר בדיוק את הדברים, כלומר או חבר בהנהלה או חבר במוסד מפלגה.

אופיר פינס-פז: זו הסתייגות דיבור.

משה גפני: לא.

משה גפני: אם הוא חתם לרב כדורי, זה אומר שהוא נטל חלק בפעילות מטעם מפלגה?

סיגל קוגוט: אם כך, אני מבינה שאת הגרסה של חד"ש אתם מעבירים כהסתייגות.

מיכאל איתן: נכון.

מיכאל איתן: סעיף 2 – "בסעיף 24 לחוק העיקרי – סעיף קטן (ח) – בטל".

סיגל קוגוט: סעיף קטן (ח) מדבר על קוורום ולמעשה הוא סתר.

סיגל קוגוט: סעיף (ט) זה הסעיף העיקרי.

מיכאל איתן: "בסעיף קטן (ט) במקום הרישא המסתיימת במילים 'בכל מספר של נוכחים' יבוא: 'ישיבת ועדת הקלפי תהיה חוקית בכל מספר של נוכחים ובלבד שנכח בה מזכיר הוועדה".

מיכאל איתן: מי בעד ומי נגד?

מיכאל איתן: בעד – 4 נגד – 1 נמנעים – 1

משה גפני: אני מבקש להגיש הסתייגות.

משה גפני: לפי דעתי לא מספיק שרק המזכיר נוכח.

מיכאל איתן: סעיף (3): "בסעיף קטן (ט1) אחרי 'העדרם של חברי ועדת קלפי' יבוא: 'או מזכיר הוועדה', אחרי 'נכח חבר אחד בלבד' יבוא: 'או שהיה צורך להחליף את המזכיר', אחרי 'ימנה יושב ראש הוועדה האזורית חבר ועדת קלפי' יבוא: 'או מזכיר לפי העניין', ואחרי 'חבר ועדת קלפי' יבוא: 'או מזכיר".

סיגל קוגוט: הכוונה כאן היא שאם חסר חבר ועדה או מזכיר או שצריך להחליף אותו באמצע הישיבה, ימנה יושב ראש הוועדה האזורית חבר ועדת קלפי אחר או מזכיר אחר, לפי העניין.

אופיר פינס-פז: מה הבעיה כאן?

סיגל קוגוט: אין בעיה, פשוט צריך להוסיף כאן את המזכיר.

דלית דרור: צריך להגביל את זה בזמן, כדי שאי אפשר יהיה בלי אף מזכיר במשך לא יותר מאיזשהו זמן.

מיכאל איתן: מי בעד סעיף (3)?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – הרוב יש הערות לסעיף (4)?

דלית דרור: זו בעצם האפשרות שקלפי תפעל ללא מזכיר.

אופיר פינס-פז: בשום פנים ואופן לא.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב ראש, אתה מסכים שקלפי תפעל ללא מזכיר?

מיכאל איתן: דיברנו על כך שאם יהיה מצב שיצטרכו להחליף מזכיר, אפשר יהיה להמשיך בעבודת הקלפי.

אופיר פינס-פז: מה קורה אם המזכיר מת?

דלית דרור: צריך לעצור את הקלפי ולהגביל את זה בזמן עד שיגיע מחליף.

אופיר פינס-פז: יש פה אנשים – אני לא רוצה להגיד מי – שבשעה הופכים את הקלפי ואז אתה לא תכיר את הקלפי, מי הצביע וכו'.

מיכאל איתן: הכל נכון ולכן נתנו שיקול דעת ליושב ראש ועדת הבחירות האזורית שיחליט.

אופיר פינס-פז: צריך לעצור את עבודת הקלפי עד שתהיה החלטה.

תמר אדרי: אנחנו טוענים שבדרך כלל אפשר להביא מחליף.

תמר אדרי: אני סבורה שלא כדאי לעצור את הקלפי.

דלית דרור: לפחות שזה יהיה מוגבל בזמן.

אפי אושעיה: גם אני סבור שאי אפשר לעצור את הקלפי, אבל זה בתנאי שיש הסכמה בין חברי ועדת הקלפי, הרי הם נציגים של המפלגות השונות.

דורית ואג: מה קורה אם הם לא נמצאים או שנוכח רק אחד?

תמר אדרי: יש אפשרות חוקית שרק איש אחד ינהל את הקלפי.

אפי אושעיה: אם זה רק אדם אחד, זה אסון.

דלית דרור: מאחר שהצעת החוק הזאת חשובה מאוד מבחינת טוהר הבחירות והסעיף הזה הוא מהותי, הקלפי לא תתקיים ככלל אף רגע ללא מזכיר.

דלית דרור: בישיבה הקודמת דיברנו על כך שאם המזכיר הולך לשירותים חמש דקות, יעצרו את המצביעים ולא ייכנסו להצביע בחמש הדקות הללו.

דלית דרור: אבל אם קרה משהו, וזה צריך להיות נבצרות שתוגדר בצורה מאוד חמורה, משהו מאוד לא צפוי, עוצרים את ההצבעה וצריך למנות מייד מחליף.

דלית דרור: במקרה כל כך חריג אפשר לעצור את ההצבעה ורק במקרה שאי אפשר לפתור את זה בשום צורה אחרת אז אפשר יהיה – וגם זה יהיה מוגבל בזמן – להמשיך.

סיגל קוגוט: אבל נתת לשופט שיקול דעת.

דלית דרור: צריך שהכלל יהיה שעוצרים את ההצבעה.

מיכאל איתן: הבעיה שלנו היא לא שמכניסים את המצביעים, אלא שמכניסים מעטפות בלי מצביעים.

מיכאל איתן: אני לא מבין למה את מתנגדת, שכן בפועל מזכיר ועדת קלפי קשור בתקשורת טובה לוועדת הבחירות האזורית שיושב בה שופט.

מיכאל איתן: השופט יכול להחליט שלמרות שמזכיר הקלפי עוזב ההצבעה לא תיעצר.

מיכאל איתן: תשאירו את זה לחיים, כי אנחנו מפה לא יכולים לדעת כל סיטואציה שתיווצר בקלפי באיזשהו מקום.

מיכאל איתן: אנחנו יוצרים מנגנון חי לקבלת החלטות ומישהו שמחליט מה עושים בינתיים.

משה גפני: בטוהר המידות יכול להיות גם מצב הפוך, שיהיה איזשהו טריק ובקלפי שברור שהיא מזוהה עם מפלגה מסוימת, כדי לעצור את הבחירות בשעה שש בערב, בשעות הלחץ, מזכיר הקלפי ילך ואז המצביעים לא יצביעו.

משה גפני: המציאות הזאת שאנחנו מאפשרים בחוק בשעות שיא לעצור עבודת קלפי, אינה הגיונית.

אופיר פינס-פז: אם יוחלט שיקזזו למזכיר הקלפי את השעות הללו מהשכר, אף אחד לא ילך.

שאול יהלום: הצעתי לחשוב על מנגנון חירום, שאפשר יהיה שרק המזכיר יהיה, אבל בספירה יהיו לפחות שני חברים.

מיכאל איתן: השאלה היא מה עושים לא בספירה.

שאול יהלום: אני לא חושב שצריך לעצור את עבודת הקלפי אם בקלפי יש גם יושב ראש קלפי, חברי ועדה ונציגי המפלגות וכולם מסכימים פה אחד שההצבעה תמשיך.

שאול יהלום: בזמן הביניים, עד שמגיע מזכיר, צריך לקבוע שאם יש שניים או שלושה נציגים, זה בסדר ואסור שעבודת הקלפי תיעצר.

דלית דרור: ומה לגבי הספירה?

שאול יהלום: עם זה אין בעיה.

שאול יהלום: אם המזכיר אינו נוכח אפשר לסגור את הקלפי עד שיגיע המזכיר.

שאול יהלום: זה לא הדבר הבעייתי.

אופיר פינס-פז: את הספירה צריך להוציא בכלל מהמשחק.

אופיר פינס-פז: אין ספירה בלי מזכיר.

אוהד שיל"ת: המצב הכי גרוע מבחינת טוהר הבחירות זה כשעוצרים את ההצבעה, כי עצירת ההצבעה זה אומר סגירת הדלת.

אוהד שיל"ת: כשסוגרים את הדלת ונשארים שם שני חברי ועדה, הם עושים "ויחלוקו".

אוהד שיל"ת: אם נשאר אחד – יש לו את כל הקופה.

אוהד שיל"ת: אם ההצבעה נמשכת, גם אם נותר אחד, לא רק שניים או שלושה, המצביעים עומדים ליד הדלת, השוטר רואה, וגם אם יש חבר ועדה אחד הוא לא יכול לעשות משהו לא תקין.

אוהד שיל"ת: אני לא מציע לעצור הצבעה, אלא לחכות שיגיע עוד מזכיר.

מיכאל איתן: אני לא מבין על מה הוויכוח.

מיכאל איתן: יש לנו מנגנון שאני חושב שהוא ההגיוני ביותר.

מיכאל איתן: לפני שהמזכיר יעזוב הוא יצלצל ליושב ראש הוועדה האזורית, יקבל הוראות ולפי זה יחליטו.

אופיר פינס-פז: אנחנו מעניקים למזכיר סמכות, אבל ברגע שהטלנו עליו סמכות הוא נושא ביותר אחריות.

אופיר פינס-פז: אני לא רואה כאן מה קורה למזכיר שהתרשל בתפקידו.

אופיר פינס-פז: אני לא מדבר על רמה של טוהר המידות, אלא על מצב פשוט שמזכיר ועדה הולך.

אופיר פינס-פז: האם הוא יינזק בשכר שלו?

אופיר פינס-פז: הוא ייענש על כך שהוא הלך בלי להודיע ליושב ראש ועדת הבחירות האזורית?

אופיר פינס-פז: אם הוא לא יהיה ממושמע ויפעל בניגוד להוראות יושב ראש ועדת הבחירות האזורית הוא יינזק?

מיכאל איתן: אני מבקש לא להעלות את זה עכשיו.

מיכאל איתן: אתה בעצם מבקש שבהסכם ההעסקה יכניסו סעיפים בקשר לזה.

משה גפני: את זה צריכה לקבוע ועדת הבחירות המרכזית.

תמר אדרי: אפשר לקבוע את זה.

אופיר פינס-פז: בעניין הספירה – את הנושא הזה צריך להוציא מכלל ההתדיינות הזאת.

אופיר פינס-פז: לא יכולה להתבצע ספירת קולות בקלפי בלי מזכיר.

אופיר פינס-פז: כלומר, גם אם המשכנו להצביע ללא מזכיר, כי יש רציונל שאנשים לא צריכים סתם לעמוד בתור וכו', עדיין הספירה עצמה צריכה להתבצע רק אם המזכיר נוכח.

שאול יהלום: אני טוען שיהיו נוכחים גם לא פחות משני נציגי מפלגות.

שאול יהלום: גם המזכיר לבד לא יכול להיות.

שאול יהלום: אני סבור שלא צריך להיות שום לחץ – אם כל אלה לא נוכחים, יסגרו את הקלפי ורק כשכולם נוכחים יעשו את הספירה.

שאול יהלום: לכן אני מציע שבעת ספירת הקולות יהיו נוכחים בקלפי מזכיר הקלפי ולפחות שני נציגי מפלגות.

משה גפני: נניח שיודעים שיישוב ערבי מסוים מזוהה עם מפלגה אחת בלבד - - -

אופיר פינס-פז: כמו בבני ברק.

אופיר פינס-פז: אני מכשיר כבר עכשיו אנשים שיהיו בקלפיות כאלה.

משה גפני: גם אנחנו הכשרנו אנשים והלכנו לקיבוצים וגם אנחנו מצאנו שם כל מיני דברים.

משה גפני: תאמין לי שאתם תפסידו.

משה גפני: מה קורה אם ביישוב ערבי מסוים כולם מזוהים עם מפלגה אחת ויישאר רק המזכיר לספירה.

משה גפני: מה עושים במקרה כזה?

אופיר פינס-פז: לשם כך יש ענישה.

אופיר פינס-פז: כל נציג מפלגה בקלפי מרוויח כסף, אפשר להעניש אותו דרך זה.

מיכאל איתן: המפלגה אומרת לו לא להגיע.

מיכאל איתן: חבר הכנסת גפני צודק, יש כאן בהחלט בעיה.

תמר אדרי: אם דבר כזה קורה, המזכיר שנותר יפנה ליושב ראש ועדת הבחירות האזורית וישלחו לשם עוד מזכיר.

אופיר פינס-פז: יספרו רק הפקידים.

תמר אדרי: זו הדרך היחידה.

מיכאל איתן: אם קלפי מגיעה למצב כזה, מביאים אותה ליושב ראש הוועדה ובנוכחותו יספרו.

תמר אדרי: זה לא ניתן.

אופיר פינס-פז: אצלנו אומרים שקלפי ניידת היא קלפי נושמת.

משה גפני: אני חושב שההצעה של תמר אדרי נכונה.

משה גפני: צריך שימנו עוד מזכיר לספירה.

מיכאל איתן: זה מקובל עליי.

מיכאל איתן: מי בעד סעיף (4) המתוקן?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – הרוב סעיף 4: "בסעיף 74(א) לחוק העיקרי אחרי 'בפני' יבוא: "מזכיר".

סיגל קוגוט: מדובר כאן בזיהוי בפני המזכיר.

מיכאל איתן: בסעיף 74(א) נאמר שהרוצה להצביע חייב לזהות את עצמו בפני ועדת הקלפי.

מיכאל איתן: ועכשיו אנחנו משנים ואומרים שהוא חייב לזהות את עצמו בפני מזכיר ועדת הקלפי.

משה גפני: זה לב החוק.

אופיר פינס-פז: אני רוצה בחירות הוגנות.

משה גפני: היום אתה הופך את ועדת הקלפי לוועדה של מזכיר, כי לא ליושב ראש ולא לחברים אין שום מעמד.

משה גפני: בעצם אפשר לשים משקיפים במקום החברים והיושב ראש.

משה גפני: את הכל עושה המזכיר – המזכיר פותח את הקלפי, המזכיר מזהה את האנשים, המזכיר מסמן.

סיגל קוגוט: כל הספירה ופסילת הקולות זה הוועדה.

משה גפני: בעצם ליושב ראש אין שום מעמד יותר ממשקיף.

מיכאל איתן: חבר הכנסת גפני, יש סיכוי שאני אשנה את דעתך בנושא הזה?

משה גפני: כן.

משה גפני: אני מדבר לגופו של עניין ואין לי שום עניין בזה.

משה גפני: יש לי עניין לגבי בחירת המזכירים, שלא יקפחו את הציבור שלנו.

מיכאל איתן: היום כתוב בחוק שהרוצה להצביע חייב לזהות את עצמו בפני ועדת הקלפי.

מיכאל איתן: באופן תיאורטי ועדת הקלפי יכולה להגיד שהיא לא מזהה אותו, כלומר רוב הנוכחים מבין חברי ועדת הקלפי.

מיכאל איתן: שניים מבין שלושה יכולים להגיד שהוא לא הזדהה.

מיכאל איתן: באותו רגע יכול להיות רוב פוליטי, כלומר ירצו לשגע את העסק ולכן יאמרו שהם לא מזהים את האדם ולא נותנים לו להצביע.

מיכאל איתן: בפועל, אם הדבר היה שרירותי היו מתחילים בצעקות והיו מזמינים איזשהו גורם אובייקטיבי.

מיכאל איתן: היום יש לנו מזכיר ואם הוא החליט משהו שרירותי, נציגי המפלגות יכולים לצלצל לוועדה האזורית, יעשו סקנדל ויבוא לשם יושב ראש הוועדה האזורית.

מיכאל איתן: מה כאן כבר יכול להיות?

מיכאל איתן: מה לדעתך הסיפור מאחורי העניין הזה?

אופיר פינס-פז: אני ראיתי דברים כאלה במו עיניי, לידי.

אופיר פינס-פז: תפסתי שלושה יושבי ראש והבאתי אותם למשטרה.

מיכאל איתן: אני לא מאמין.

משה גפני: אדוני היושב ראש, יושב כאן חבר ועדה מכובד, שהיה קודם יושב ראש הוועדה, לא מניד עפעף ואומר שבנוכחותו עשו את זה והוא תפס שלושה והביא אותם למשטרה.

אופיר פינס-פז: נכון.

משה גפני: הוא רק לא זוכר את השמות שלהם.

אופיר פינס-פז: בקלפי ברחוב הנביאים.

משה גפני: לדבר בביטחון עצמי גם אני יודע.

משה גפני: אני אגיד לך בדיוק איפה אתם עשיתם ותפסתי ואמרתי.

משה גפני: מה השטויות האלה?

משה גפני: היום אי אפשר לרמות.

אופיר פינס-פז: אי אפשר לרמות?

משה גפני: אפשר רק במקום אחד – בכפרים ערבים ובקיבוצים.

מיכאל איתן: בקיבוצים אי אפשר.

מיכאל איתן: זה אפשרי בכפרים ערבים, כי החוק מאפשר לאנשים להצביע בלי תמונה ועם רעלה.

מיכאל איתן: שם הזיהוי אסור על פי חוק.

משה גפני: בניגוד למה שאומר חבר הכנסת אופיר פינס, מה שמטריד אותי זה המצב שבו במקום מסוים יש עניין לעצור את הבחירות ויש עניין לא לאפשר להצביע.

משה גפני: אם אין החלטה של ועדת הקלפי - - -

מיכאל איתן: אבל ועדת הקלפי היא לא בהכרח שלך.

מיכאל איתן: אני זוכר שקיבלתי תלונות שבקלפיות בבני ברק ראשי ועדות קלפי שמונו מטעם מפלגות השמאל עכבו בכוונה ודרשו הקפדות יתרות בנושא זיהוי, על מנת לעכב את ההצבעה.

מיכאל איתן: מה רע לך במצב החדש?

מיכאל איתן: זה רק טוב שעכשיו יהיה גורם אובייקטיבי ולא יהיה שם יושב ראש שיגיד שהוא לא מזהה ועל כל מצביע יהיה ויכוח של שעה.

משה גפני: עד כאן ברור לי.

משה גפני: השאלה שלי היא מה קורה אם הגורם האובייקטיבי הזה, שהוא בשר ודם, יש לו רצונות והוא ירצה להקשות בקלפי בה הוא נמצא בגלל סיבה מסוימת?

מיכאל איתן: יש לך מנגנון להחלפתו.

מיכאל איתן: יש שופט בוועדה האזורית, יש נציג בכיר של סיעתך שיושב ליד ואתה מבקש מהם להחליף את המזכיר הזה.

מיכאל איתן: אם יבוא שופט ויראה שהוא עושה בלגאן, אני בטוח שהוא גם יחליף אותו, גם אם הוא לא יהיה משוכנע במאה אחוז.

תמר אדרי: בירושלים היו בעיות כאלה לא עם מזכיר, אלא דווקא עם חברי ועדה.

תמר אדרי: זה הגיע אלינו והשופט פנה אל השופט של האזור וביקש לבדוק את העניין.

תמר אדרי: בדקו שם ואכן החליפו שם חברי ועדת קלפי.

תמר אדרי: הנציגים של החרדים התלוננו שעושים שם בדיקות כמו להוריד כובע וכו'.

תמר אדרי: עד כמה שאני זוכרת החליפו באותה ועדה נציג של שינוי או מרצ.

מיכאל איתן: מי בעד סעיף 4?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – 1

סיגל קוגוט: סעיף 5 הוא למעשה השלמה של סעיף 4.

סיגל קוגוט: מי שזוהה על ידי המזכיר מקבל מעטפה להצביע.

מיכאל איתן: מי בעד סעיף 5?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – 1

סיגל קוגוט: סעיף 6 מדבר על ליווי לאנשים שמבחינה פיזית לא יכולים לשים את הפתק והם רשאים לבוא עם מלווה.

סיגל קוגוט: במקרה כזה צריך לבדוק את העניין, כי לא מדובר בחוסר יכולת מנטלית, אלא רק בחוסר יכולת פיזית.

משה גפני: מי החליט עד היום?

סיגל קוגוט: לא כתוב ולכן יוצא שהיושב ראש היה מחליט.

תמר אדרי: היום מלווה יכול להילוות רק עם שניים.

תמר אדרי: כשמגיע מלווה זה נרשם בפרוטוקול ואם הוא מגיע עם עוד אחד רושמים את השמות, כדי שאם הוא יגיע עם השלישי לא יאפשרו לו לעשות את זה.

אהוד שיל"ת: הנקודה כאן היא אם הנכה מסוגל או לא מסוגל מבחינה פיזית להצביע.

סיגל קוגוט: בסעיף 75 (ב) לחוק העיקרי יש את התנאים לכך שאדם לא מסוגל מבחינה פיזית להצביע ושהמלווה לא ילווה יותר משניים.

תמר אדרי: יש כאלה שחושבים שאם מישהו לא יודע עברית, אפשר ללוות אותו אל מאחורי הפרגוד.

מיכאל איתן: מי בעד סעיף 6?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – 1

משה גפני: אני נמנע משום שאני חושב שמרוקנים את חברי ועדת הקלפי מתוכן ואין לי הכרעה בעניין הזה.

סיגל קוגוט: בסעיף 7 חבר הכנסת גפני ביקש שמזכיר ועדת הקלפי יכלול בפרוטוקול גם את הערותיו ואת ההערות של חברי הוועדה והמשקיפים.

סיגל קוגוט: זה היה קיים בתקנות ובעצם מבקשים כאן שזה יהיה בחוק.

מיכאל איתן: סעיף 7: "בסעיף 79(ב) לחוק העיקרי – המלים 'על פי הוראותיה' – יימחקו, ובסופו יבוא: מזכיר ועדת הקלפי יכלול בפרוטוקול גם את הערותיו ואת ההערות של חברי הוועדה והמשקיפים בעניין ניהול הקלפי והאזור הסמוך".

מיכאל איתן: מה זה האזור הסמוך?

סיגל קוגוט: בתקנות כתוב 25 מטר.

דלית דרור: אין מניעה להסכים לכך.

מיכאל איתן: מי בעד סעיף 7?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – הרוב סעיף 8: בסעיף 119(ב) לחוק העיקרי – בסופו יבוא: "בסעיף קטן זה, 'אדם הממונה על הקלפי' – לרבות חבר ועדת קלפי או מזכיר ועדת קלפי".

סיגל קוגוט: בעצם זה צריך להיות הפוך, שקודם מתקנים את סעיף 95.

סיגל קוגוט: טעיתי פה בסדר.

סיגל קוגוט: יש כאן שתי עבירות פליליות – סעיפים 8 ו-10 – והחמרת הענישה אם המזכיר שותף לעבירות בכירות.

משה גפני: מה העונש?

סיגל קוגוט: חמש שנות מאסר.

משה גפני: מה היה עד היום?

סיגל קוגוט: על הפרעה רגילה העונש היה שנתיים ולממונה על הקלפי חמש שנים.

סיגל קוגוט: גם קודם על היושב ראש היה אותו עונש, אבל המזכיר לא נמנה בפירוש.

שלמה וידיסלבסקי: צריך לבטל את המעמדות האלה של יושב ראש ומזכיר.

משה גפני: אני מתכוון להכניס הסתייגות לחוק כדי לבטל את הנושא של יושב ראש וחברי ועדה ולהפוך את כולם למשקיפים.

סיגל קוגוט: בסעיף 10, שהוא גם החמרת הענישה, החמרה של עונש.

סיגל קוגוט: היום סעיף 124 קובע שמי שמשתמש לצורך זיהויו בתעודת זהות של מישהו אחר, מי שעושה את זה דינו שנתיים.

סיגל קוגוט: כאן כתוב שאם המזכיר אפשר לו לעשות את זה, דינו יהיה חמש שנות מאסר.

סיגל קוגוט: מי שעשה את העבירה דינו יישאר שנתיים, אבל אם הממונה על הקלפי, המזכיר, נתן לו להשתמש בתעודת זהות של מישהו אחר, דינו חמש שנים.

סיגל קוגוט: בחוק לא כתוב לגבי מי שאפשר את זה, אלא רק מי שעושה את זה.

מיכאל איתן: אנחנו מטילים כאן אחריות על מזכיר ועדת הקלפי ועל חברי ועדת הקלפי.

משה גפני: כלומר אתה לוקח את האחריות מיושב ראש הוועדה ומטיל את זה על המזכיר.

מיכאל איתן: לא, גם חבר וגם מזכיר, זה לא משנה.

מיכאל איתן: הקונספט שמשתנה כאן זה תפיסה שאומרת שלא העכבר אשם, אלא החור אשם.

מיכאל איתן: כלומר, העובדה שזה שמופקד ועשה חור שמישהו יוכל לעבור דרכו, האחריות היא בעיקר עליו, כי הוא זה שצריך לדאוג שהבחירות תהיינה תקינות.

מיכאל איתן: אם אזרח אחד החליף פתק הוא גם לא בסדר, אבל אנחנו רוצים שהממונה ידע שהוא העבריין העיקרי בעבירה הזאת.

מיכאל איתן: לכן מי שביודעין מאפשר את ביצוע העבירה, מחמירים בעונשו.

משה גפני: מעבר לעובדה שאנחנו נותנים למזכיר את הסמכויות ואנחנו מטילים עליו גם את העונשים, האם אנחנו משנים את הענישה?

סיגל קוגוט: באספקט הזה כן, כי מחמירים את הענישה עם מי שמאפשר את העבירה.

משה גפני: אם כך זה משהו חדש ובלי קשר להוספת הסמכויות למזכיר.

מיכאל איתן: כאשר אדם עושה עבירה בפתק אחד, זה קלקול.

מיכאל איתן: כאשר מי שממונה על מאות מצביעים מתחיל לעשות דברים כאלה, זה לא בהכרח יהיה אחד ולכן אותו צריך להרתיע הרבה יותר.

מיכאל איתן: אני לא בקי בהלכה, אבל אני בטוח שדינו של מי שאחראי יותר חמור מדינו של הקטן.

משה גפני: האם יש עונש מקביל לזה בדיני העונשין?

סיגל קוגוט: כן.

סיגל קוגוט: בסעיף 119 לחוק הבחירות, על הפרעה לבחירות יש עונש של חמש שנות מאסר.

מיכאל איתן: מי בעד סעיף 8?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – הרוב.

מיכאל איתן: מי בעד סעיף 10?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – הרוב

סיגל קוגוט: בסעיף 9 בעצם צריך להחליט איך המזכיר יצביע.

סיגל קוגוט: אני הלכתי על ההצעה של חבר הכנסת בני אלון שהוא יצביע עם תעודה בקלפי שבה הוא עובד.

סיגל קוגוט: בעצם צריך להחליט אם אתם רוצים שזה יהיה במעטפה כפולה.

שאול יהלום: אינני יודע מה זה להפקיד בקלפי את תעודת הזהות.

סיגל קוגוט: כמו שוטר.

שאול יהלום: אצל מי הוא יפקיד, הרי הוא המזכיר, הוא הקלפי.

סיגל קוגוט: לכן כתבנו שזה יהיה אצל היושב ראש.

שאול יהלום: נותנים לחתול לשמור על החלב?

שאול יהלום: המזכיר צריך את התעודה אחרי כן, כי הוא צריך להופיע בכל מקום.

סיגל קוגוט: אחרת תצטרך לשים בכל הקלפיות מעטפות כפולות.

שאול יהלום: אמנם מדובר בעובד מדינה ולא באיש מפלגה, אבל עדיין יש חשש שיהיה זיוף בהצבעה.

שאול יהלום: לכן אני חושב שאין ברירה, אלא להצביע במעטפות כפולות.

סיגל קוגוט: זה אומר שאתה צריך בכל קלפי מעטפה כפולה.

תמר אדרי: אני חושבת שזה יסרבל מאוד את הנושא של המעטפות הכפולות בכל קלפי, כי כל קלפי תצטרך להגיע אחר כך לוועדת הבחירות האזורית.

משה גפני: היום יש מעטפות כפולות בכל מקום.

תמר אדרי: בהחלט לא.

תמר אדרי: זה קיים רק במקומות מסוימים, כמו בתי חולים, בתי סוהר והצבא.

תמר אדרי: שוטר "נמחק" מהמחשב שהוא היה אמור להצביע בו.

תמר אדרי: את המזכיר אי אפשר למחוק כמו שוטר, כי אין סרט מגנטי שאפשר להעביר אותו.

תמר אדרי: אפשר לעשות את זה רק ידני ולהיכנס באופן ידני לרשימות מחשב לגבי 10,000 אנשים זה דבר בלתי אפשרי.

שאול יהלום: אין בעיה עם זה שבכנסת מתרכזות כל הקלפיות בארץ, ולכן כמו שבודקים חייל יבדקו גם את המזכירים.

שאול יהלום: הבעיה של ועדת הבחירות היא איך יגיעו המעטפות.

דורית ואג: זו בעצם מעטפה כפולה אחת בכל קלפי.

שאול יהלום: נכון.

שאול יהלום: מהצבא מגיעות בוכטות של מעטפות כפולות.

שאול יהלום: לכן אני מציע שהמזכירים יצביעו כמו הימאים.

שאול יהלום: ועדת הבחירות המרכזית הרי מכנסת את המזכירים, נותנת להם תדריכים וכו' ולכן אפשר לקבוע בחוק שהמזכירים יצביעו במעטפות כפולות - - -

תמר אדרי: 12 יום לפני הבחירות?

שאול יהלום: בהחלט, כמו הימאים.

סיגל קוגוט: מדובר בכ-16 אלף אנשים ולכן צריך לארגן 100 קלפיות.

תמר אדרי: לא מתקבל על דעתי שהם יצביעו 12 יום קודם.

מיכאל איתן: מדוע פרוטוקול של הצבעה יכול להגיע ומעטפה כפולה לא יכולה להגיע?

תמר אדרי: זה בהחלט יכול להגיע.

תמר אדרי: כל קלפי שיש בה הצבעה כפולה שנניח נסגרת בשעה שמונה מגיעה לאחר שעה לקלפי האזורית ולאחר מכן לכנסת.

תמר אדרי: מעטפה כפולה בקלפי האזרחית תגיע לוועדה האזורית רק לאחר שיגמרו לספור.

מיכאל איתן: מה זה מפריע?

מיכאל איתן: עם כל הכבוד, האינפורמציה אינה מדויקת, כי התהליך של ספירת המעטפות הכפולות מתחיל ביום הבחירות - - -

תמר אדרי: בשעה עשר בלילה.

מיכאל איתן: אבל מגיעות מעטפות מאילת וממקומות אחרים רק בשעה שתיים בלילה.

תמר אדרי: יש קלפיות שמגיעות אפילו יום קודם מחוץ לארץ.

תמר אדרי: משעה עשר בלילה מתחילים להקליד את המעטפות במחשב.

תמר אדרי: מסיימים את זה בדרך כלל עד למחרת בבוקר או בצהרים.

תמר אדרי: אם נוסיף לזה את המעטפות הכפולות הללו, זה יעכב הכל, כי אנחנו נקבל את המעטפות האלה רק בשעה שתיים בצהרים.

מיכאל איתן: את לא צודקת.

מיכאל איתן: המעטפות מגיעות לוועדה האזורית עד שלוש-ארבע בבוקר.

מיכאל איתן: אפשר יהיה לשלוח מ-18 ועדות אזוריות מעטפות – אם יהיה נוהל מסודר לזה – ועד שש בבוקר לכל המאוחר הם יהיו בכנסת.

מיכאל איתן: ממילא כל התהליך הזה נמשך עד הצהרים, אז אם הם יודעים שהם מקבלים את זה רק משבע בבוקר, יפתחו עוד כמה עמדות כאן ויסיימו את הספירה של המעטפות האלה כמו שעושים היום.

מיכאל איתן: זו בעיה טכנית פשוטה, לעומת זאת לעשות יום הצבעה מיוחד למזכירים, זה סיפור איום ונורא.

משה גפני: הפתרון של המעטפות הכפולות נראה לי.

תמר אדרי: זה פתרון אפשרי, אבל זה יעכב את הספירה.

מיכאל איתן: היתה הצעה לקיים יום בחירות נפרד וזה לא נראה לכם.

מיכאל איתן: יש עדיין את ההצעה שמבוססת על הצעתו של חבר הכנסת בני אלון מול ההצעה של מעטפות כפולות.

מיכאל איתן: במה אתם מצדדים?

תמר אדרי: עדיף שההצבעה של המזכירים תהיה במעטפה כפולה.

מיכאל איתן: אתם תצטרכו לבצע את זה ולכן כדאי שתהיו בטוחים בכך.

אופיר פינס-פז: אם יוחלט שהמזכירים מצביעים במעטפה כפולה ויסתבר שהמזכיר בכל זאת הצביע פעמיים, זה בעיניי דבר מרחיק לכת.

מיכאל איתן: זו עבירה על החוק.

אופיר פינס-פז: אני סבור שצריך להעניש אותו בצורה מיוחדת.

תמר אדרי: אנחנו מעדיפים שזה יהיה באמצעות מעטפות כפולות כדי שנוכל לוודא שלא הצביעו פעמיים.

מיכאל איתן: מי בעד ומי נגד?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – הרוב סעיף 9 אושר.

משה גפני: אני מבקש להוסיף סעיף לחוק כדי לבטל את חברי הוועדה והיושב ראש.

מיכאל איתן: מי בעד קבלת ההצעה של חבר הכנסת גפני?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – 1 נגד – 3 נמנעים – אין ההצעה לא התקבלה.

מיכאל איתן: (הפסקה) הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה)(תיקון מס' 22)(סקר בחירות), התשס"ב-2002

מיכאל איתן: הנושא הבא על סדר היום – הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה)(סקר בחירות), הכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

סיגל קוגוט: בישיבה הקודמת דנו בסעיפי ההצעה עד סעיף 1(ה)(2)(ז).

סיגל קוגוט: הכנסתי כאן הערה שחברי הכנסת העירו – הם רצו שיהיה מובן שהציבור הוא לא זה שעוסק במימון הבחירות.

סיגל קוגוט: כלומר, אם זה סקר לצורך טקטיקה, כמובן שלא צריך.

סיגל קוגוט: כמו כן הוחלט שנשתמש במושגים יותר מדויקים, כמו "הגוף שהזמין" במקום "נותן חסות".

סיגל קוגוט: גם זה תוקן.

סיגל קוגוט: כל היתר הם נושאים שנידונו.

סיגל קוגוט: סעיף קטן (ח) מדבר על כמה שעות לפני הבחירות אסור לפרסם סקר.

סיגל קוגוט: בישיבה הקודמת היה דיון, אבל לא התקבלה החלטה.

מיכאל איתן: יש שתי גרסאות לשאלה מתי אסור לפרסם סקרים.

מיכאל איתן: גרסה אחת אומרת משעה שבע בערב ביום שלפני יום הבחירות.

מיכאל איתן: גרסה שניה אומרת משעה שבע בבוקר ביום שלפני יום הבחירות.

דורית ואג: ההכרעה צריכה להיות בין 12 או 24 שעות לפני פתיחת הקלפיות.

סיגל קוגוט: נציג "ידיעות אחרונות" אמר שלו זה לא משנה, כי העיתון שלהם יוצא לפני כן, אבל אולי לעיתונים אחרים זה כן משנה.

דורית ואג: הבעיה היתה עם העיתונים באינטרנט.

סיגל קוגוט: לגבי הערב ממילא יש איסור, שכן אסורה בכלל תעמולה.

שאול יהלום: אם הבחירות מתקיימות ביום שלישי ואנחנו רוצים שהעיתונים לא יפרסמו, מה שנאמר כאן לא סוגר, גם בגרסת שבע בבוקר, משום שהם מופיעים לפני שבע בבוקר.

שאול יהלום: לכן צריך לאסור את זה יומיים לפני יום הבחירות.

סיגל קוגוט: האם אתם לא חושבים שזה צריך להיות כמו כל התעמולה?

סיגל קוגוט: לפי החוק אסורה כל תעמולה בטלוויזיה וברדיו 12 שעות לפני פתיחת הקלפיות.

מיכאל איתן: חבר הכנסת יהלום אומר שמדובר כאן על יום לפני יום הבחירות.

מיכאל איתן: אם הבחירות הן ביום שלישי ואנחנו לא רוצים שביום שני יסתובבו סקרים, צריך בעצם לאסור את זה כבר מיום ראשון בערב.

מיכאל איתן: השאלה אינה אם זה ייפסק בשבע בערב ביום שלפני, אלא יומיים לפני בשעה שבע בערב.

סיגל קוגוט: זה מוגזם.

שאול יהלום: מה אתה מעדיף?

מיכאל איתן: אין לי דעה בעניין.

מיכאל איתן: אני חושב שהעולם היום משתנה כל כך מהר, כך שבעיניי 24 שעות זה הרבה מאוד זמן.

מיכאל איתן: הקצב של החיים היום הוא אחר ואני מניח שימצאו איך לפרסם.

מיכאל איתן: אני מאמין שבגלל שתהיה הגבלה כזאת, הכותרת הראשית של העיתון תהיה תוצאת הסקר האחרון.

מיכאל איתן: הגרסה של שבע בערב שלפני הבחירות נופלת בכל מקרה.

מיכאל איתן: תהיינה עוד שתי גרסאות.

מיכאל איתן: אני עושה את זה לא בגלל שאני משוכנע, אלא כי אני חושב שכדאי שהכנסת תחליט, כי לי אין דעה ואני לא רוצה לקחת אחריות, מה גם שרק אני וחבר הכנסת יהלום משתתפים עתה בדיון.

מיכאל איתן: אם לא יופיעו שתי גרסאות אנחנו כאילו מחליטים.

מיכאל איתן: חבר הכנסת יהלום יציע את הגרסה שהוא רוצה ואני אציע גרסה הפוכה, כאשר אנחנו מדברים על 24 שעות או 36 שעות.

מיכאל איתן: זה אומר שאם הבחירות הן ביום שלישי, המועד האחרון לפרסום סקרים יהיה יום ראשון ואז זה לא פייר כלפי העיתונים, כי התקשורת האלקטרונית עדיין תוכל לעדכן.

מיכאל איתן: לכן אני מציע שזה ייאסר או ביום ראשון בבוקר או ביום שני בבוקר.

שאול יהלום: אם כך נקבע שזה יהיה בשעה ארבע אחר הצהרים, כי העיתון יוצא בבוקר ואנשים קונים אותו גם בצהרים והם גם יכולים לשמוע רדיו עד אז.

מיכאל איתן: הבעיה אינה קניית העיתון.

מיכאל איתן: הבעיה היא שאתה מעמיד בצורה לא פיירית את העיתונות, שבעצם כתבו את העיתון יום קודם על סמך המידע שהיה להם יום קודם והם מתמודדים עם רדיו שמקבל את הידיעה מהרגע.

מיכאל איתן: אני מציע שזה יהיה עד שמונה בבוקר.

דורית ואג: כלומר 47 שעות לפני פתיחת הקלפיות.

מיכאל איתן: גרסה אחת תהיה שהשידור האחרון יהיה ביום ראשון בשעה תשע בבוקר.

מיכאל איתן: הגרסה השניה תהיה יום שני בתשע בבוקר.

שאול יהלום: בסעיף 1 מדברים על "שיטות סטטיסטיות מוכרות".

שאול יהלום: למה הכוונה?

דורית ואג: דנו בכך במשך שלוש ישיבות.

שאול יהלום: אבל לא הגדרתם את זה.

סיגל קוגוט: נכון, כי זה ביטוי שאנשי המקצוע יכולים לדעת מה זה.

סיגל קוגוט: כולם יודעים שסקר אינטרנט אינו שיטות סטטיסטיות.

סיגל קוגוט: חנוך סמית אמר שהוא לא מכיר הגדרה ומינה צמח אמרה לנו שזה הביטוי.

סיגל קוגוט: אם יש ביטוי יותר מוצלח לאנשים שבקיאים בסטטיסטיקה, אני מוכנה לשנות.

סיגל קוגוט: זה בהחלט מקצוע של עשיית סקרים לפי שיטות סטטיסטיות, ויש יותר משיטה אחת, אבל משהו מקובל כאמין.

סיגל קוגוט: מי שלא פועל כך לא יכול לנבא, אלא רק לעשות משאלים.

סיגל קוגוט: אף אחד לא נתן לי ביטוי יותר מוצלח.

שאול יהלום: מעולם לא היה ביטוי כזה בחוק.

סיגל קוגוט: לא מצאנו משהו יותר טוב ואני בוודאי לא אבקש רשיון למקצוע הזה.

איטה וצלר: לא קבעתם מועדים מתי מדווחים ליושב ראש ועדת הבחירות המרכזית.

סיגל קוגוט: תוך כמה זמן אתם צריכים הודעה?

סיגל קוגוט: אפשר לכתוב שבו בזמן שמעבירים לוועדת הבחירות המרכזית שזה יועבר גם למבקר המדינה.

סיגל קוגוט: תוך כמה זמן אתם צריכים את הדיווח?

איטה וצלר: עשרים יום לאחר הבחירות.

סיגל קוגוט: סעיף 2 בא לתקן את סעיף 17.

סיגל קוגוט: זה סעיף העבירות.

סיגל קוגוט: זה סעיף שאינו קשור לסקרים.

סיגל קוגוט: מדובר בקנס על עבירות לפי חוק הבחירות.

סיגל קוגוט: רצו לקחת כמה עבירות חמורות, במיוחד הנושא של איכות הסביבה ולכלוך חוצות ולהחמיר בהן את העונש.

סיגל קוגוט: במליאה העירו שגם זה לא מי יודע מה, אבל זה מה שסוכם בוועדה לפני קריאה ראשונה על דעת כל החברים.

סיגל קוגוט: כל עבירה לפי חוק התעמולה היא עבירה, אבל היא עבירה שעונשה 9,600 שקל.

סיגל קוגוט: זה קיים היום, אבל כאן רצו לקחת חלק מהעבירות ולהחמיר בהן.

סיגל קוגוט: זה החידוש שבסעיף הזה.

סיגל קוגוט: בהתחלה רצו להחמיר, כי רצו להטיל על עבירות בנושא איכות סביבה קנס של 100 אלף שקל, אבל חברי הוועדה חששו, כי הרבה מפלגות עוברות על החוק הזה.

סיגל קוגוט: היו כאלה שלא הסכימו עם זה בשום אופן, אבל במליאה היו כאלה שהעירו ש-20 אלף שקל זה לא מספיק מרתיע.

מיכאל איתן: אני מציע שיהיה קנס אחיד של 20 אלף שקל.

שאול יהלום: אני מסכים לזה.

סיגל קוגוט: סעיף 3 מדבר על הגדלת סמכותו של יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית.

סיגל קוגוט: היום יש לו סמכות להוציא צווי מניעה אך ורק על עבירות לפי חוק התעמולה, חוץ מעבירת הקמיעות בחוק הבחירות.

סיגל קוגוט: כאן אנחנו נותנים לו סמכות להוציא צווי מניעה לפי עוד עבירות בחוק הבחירות, כלומר שגם אם יש הפרעה לבחירות הוא יוכל להוציא צווי מניעה, מתוך מגמה שדברים יתוקנו לא על ידי עבירות בדיעבד, אלא מראש.

מיכאל איתן: לפי מה יהיה לו מותר להוציא צווי מניעה?

סיגל קוגוט: גם לפי חוק הבחירות וחוק הרשויות המקומיות ולא רק לפי חוק התעמולה.

דלית דרור: בעצם לפי כל פרק העונשין בחוק הבחירות וכל פרק העונשין בחוק הרשויות המקומיות.

מיכאל איתן: מי בעד ומי נגד?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – הרוב

איטה וצלר: אני מבקשת לחזור ולהתייחס לעניין של תקופת הבחירות.

איטה וצלר: יש שתי תקופות בחירות – אחת לכנסת ואחת לרשויות המקומיות.

מיכאל איתן: לכל חוק יש תקופת בחירות אחרת?

איטה וצלר: נכון.

איטה וצלר: כאן למעשה קבעו תקופת בחירות של 90 יום לעומת 101 שבחוק מימון מפלגות.

איטה וצלר: זה לא הבדל גדול.

איטה וצלר: לגבי מפלגות יש הבדל של 11 יום בין חוק מימון מפלגות לבין חוק דרכי תעמולה, אבל לגבי רשויות מקומיות, תקופת הבחירות היא רק 33 יום.

איטה וצלר: ברשויות המקומיות תקופת הבחירות היא 66 יום ולכן אני חושבת ש-33 יום מצמצם את כל הנושא לחלוטין ומרוקן את התיקון הזה.

איטה וצלר: למעשה היה צריך גם פה להצמיד את זה ל-66 יום.

מיכאל איתן: זה מקובל עליי.

סיגל קוגוט: צריך אולי להבחין בין מפלגות קיימות, שכן ברשויות מקומיות עד שאתה לא מגיש את הרשימה – 33 יום לפני הבחירות – אתה עוד לא קיים רשמית.

איטה וצלר: רוב הרשימות קיימות.

סיגל קוגוט: מי יצטרך לדווח לך 60 יום לפני הבחירות?

איטה וצלר: מי שקיים.

איטה וצלר: מי שלא קיים לא מדווח.

סיגל קוגוט: רק סיעה קיימת במועצה יוצאת.

מיכאל איתן: על מה צריך לדווח?

איטה וצלר: על הסקר.

איטה וצלר: למעשה אתה מגביל פה את כל הסיפור של הסקר בכלל רק 33 יום לפני הבחירות לרשויות.

איטה וצלר: תקופת הבחירות לגבי רשויות מקומיות היא 66 יום מיום ההזדהות ברשויות המקומיות.

סיגל קוגוט: אבל אין תקופת בחירות ברשויות.

אוהד שיל"ת: לפי חוק המימון רשימות שטרם אושרו יכולות כבר לבקש מימון ולקבל מקדמה.

אוהד שיל"ת: למה לא להגיד לאותן רשימות שמזמינות סקרים שגם יגישו דוח בהתאם?

שאול יהלום: אני סבור שצריך להחיל את זה רק 33 יום לפני הבחירות.

איטה וצלר: מבחינת הסקרים הרי רוב הסיעות קיימות והן יכולות לקבל מימון.

סיגל קוגוט: למבקר המדינה יש כלי חקירה.

שאול יהלום: מה אכפת לי שאדם יפרסם סקר חודש וחצי לפני הבחירות?

מיכאל איתן: הבקשה של גברת וצלר באה מאספקט אחר, שהוא תפל לחוק שלנו אבל הוא אולי חשוב.

מיכאל איתן: לדבריה דרך החוק שלנו היא מקבלת אפשרות לקבל דיווח למבקר המדינה על כל הסקרים - - -

שאול יהלום: אבל בכך לא הרענו את מצבה.

שאול יהלום: היום היא לא מקבלת בכלל ומעתה היא תקבל את זה 33 יום לפני.

איטה וצלר: אבל אם אתה כבר עושה את זה, אז ברוח החוק תגדיל את התקופה ל-66 יום.

סיגל קוגוט: זה יוצר איזשהו חוסר שוויון בין אלה שלא התארגנו לבין אלה שהתארגנו.

שאול יהלום: אם רוצים לעשות סקרים לא מקצועיים 33 יום לפני הבחירות ברשויות המקומיות, זה בכלל לא צריך לעניין אותנו.

שאול יהלום: ברשויות המקומיות המערכת מתחממת רק 30 יום לפני.

איטה וצלר: היא מתחממת שנה קודם.

איטה וצלר: חשבנו שהמינימום צריך להיות מקביל, של 66 יום.

שאול יהלום: אבל תקופת הבחירות היא לא מקבילה.

איטה וצלר: את ה-33 יום לקחו לפי המועד של הגשת המועמדים.

שאול יהלום: כי זו התקופה החמה.

איטה וצלר: לא, אלא שנותנים עוד תקופה לרשימות שעדיין לא התארגנו.

שאול יהלום: למה בכנסת לא נותנים תקופה נוספת, אלא מגבילים אותם ל-60 יום?

איטה וצלר: תקופת הבחירות לצורך מימון בבחירות לכנסת היא של 101 יום.

איטה וצלר: יש כאן הבדלים גדולים.

מיכאל איתן: חבר הכנסת יהלום, יש טעם בדבריה.

מיכאל איתן: 66 יום לפני הבחירות כבר עותרות מפלגות כדי לקבל את הכסף ומתחילות להשתמש בזה.

מיכאל איתן: אני חושב שכדאי לקבל את הצעתה.

שאול יהלום: רק לגבי עניין המבקר.

מיכאל איתן: בכל החוק.

שאול יהלום: החוק אומר שהוא שם לב לסקרים המקצועיים, לגילוי נאות וכו'.

שאול יהלום: בינינו לבין עצמנו, למה אני צריך את זה 60 יום לפני הבחירות?

מיכאל איתן: אם אתה מאמין שברמת העיקרון יש כאן תהליך שנועד למנוע הונאה, מה זה משנה אם זה 60 יום או 30 יום?

מיכאל איתן: אתה הרי רוצה למנוע הונאה ואתה בעצם אומר שאתה לא רוצה שבמערכת הבחירות יהיה build up של מועמד מסוים על ידי פרסום סקרים מתאים.

מיכאל איתן: לדעתי ה-build up של מועמד לרשות מקומית מתחיל הרבה קודם.

סיגל קוגוט: הבעיה היא שהוא אינו מועמד.

סיגל קוגוט: רק 33 יום לפני אתה יודע מי המועמדים.

מיכאל איתן: מועמדים לרשות מקומית יודעים דה-פקטו כבר שנה קודם.

סיגל קוגוט: איך תכתוב את זה?

סיגל קוגוט: תכתוב שמי שרוצה להיות מועמד ידווח למבקר המדינה?

סיגל קוגוט: אז הוא יגיד שהוא לא רצה להיות מועמד.

מיכאל איתן: לכן אני אכתוב שתקופת הבחירות היא 60 יום.

סיגל קוגוט: כל מי שעושה סקר, גם אם הוא רוצה לבדוק אולי הוא יריץ רשימה ובסוף הוא לא מריץ אותה, גם ידווח?

סיגל קוגוט: מי ידווח, הרי עוד אין מועמדים?

איטה וצלר: לכן אנחנו מגבילים את זה ל-66 יום.

מיכאל איתן: כל מי שמפרסם סקר בחירות יש עליו נטל והוא יעמוד בו 66 יום לפני הבחירות.

מיכאל איתן: מה זה משנה כרגע מי המועמד ומי לא מועמד.

מיכאל איתן: ואם שבוע לפני הבחירות "תנובה" מפרסמת סקר והיא כותבת שזה סקר בחירות, אז החוק חל עליה.

סיגל קוגוט: רק אם זה על דפוסי הצבעה.

שאול יהלום: ניקח לדוגמה סקר שנעשה בתיכון "בליך" ברמת גן.

שאול יהלום: אם אני אומר ל"בליך" שיש עליו מגבלות, אני ארפה בכך את ידיו והוא לא יעשה את זה.

שאול יהלום: חברי הכנסת מוזמנים לעשרות בתי ספר ועושים שם סקרים, אומנם לא מקצועיים, אבל זו הדמוקרטיה.

שאול יהלום: אני לא רוצה שיעשו סקרים כאלה 60 יום לפני הבחירות לכנסת.

שאול יהלום: לרשות המקומית זה באמת לא מעניין אותי ומה אכפת לי אם הוא יעשה סקר כזה 60 יום לפני?

שאול יהלום: צריך להגביל את זה ל-30 יום.

מיכאל איתן: בהצעת החוק יש לנו סעיף שמדבר על סקרים שמבחינה מקצועית אינם סקרים.

מיכאל איתן: בהצעה נאמר: מי שמשדר או מפרסם לציבור בכתב, על תוצאות של סקר בחירות שלא מבוססות על שיטות סטטיסטיות מוכרות לעריכת סקרים, יציין בהבלטה שהסקר לא התבסס על שיטות סטטיסטיות מוכרות.

מיכאל איתן: למה ש"בליך" לא יציין שהסקר אינו מתבסס על שיטות סטטיסטיות מוכרות ואי אפשר להסיק ממנו מסקנה לגבי דפוסי הצבעה?

איטה וצלר: הם גם לא קוראים לזה סקר, אלא בחירות.

שאול יהלום: העיתונים שמפרסמים את התוצאות צריכים לכתוב שזה לא מבוסס על שיטות סטטיסטיות וכו'?

שאול יהלום: מי עושה דבר כזה?

שאול יהלום: הם בכלל לא יפרסמו דבר כזה.

מיכאל איתן: אז שלא יפרסמו.

מיכאל איתן: העיתון צריך בסך הכל לכתוב שבסקר שהיה בתיכון "בליך" היו תוצאות כאלה וכאלה ולהוסיף למטה שהסקר לא נעשה לפי שיטות מוכרות.

מיכאל איתן: הוא יוכל גם להוסיף שבשנים האחרונות בית הספר חזה קרוב לאמת.

מיכאל איתן: מה שצריך להדאיג אותנו זה הגבלת חופש הביטוי ולא הבחירות.

מיכאל איתן: מותר לפרסם את התוצאות של "בליך", אבל בימים הרגישים האלה, כאשר מפרסמים, העיתון צריך להבליט שזה לא סקר מוכר.

שאול יהלום: אני טוען שיש מרחק בין הבחירות לכנסת לבין הבחירות לעיריות.

שאול יהלום: אם הגבלנו בכנסת ל-60 יום, ברשויות צריך להגביל ל-30 יום.

מיכאל איתן: בכנסת זה 90 יום וכאן מוצע להגביל ל-60.

שאול יהלום: אני מבקש להגיש הסתייגות על כך.

מיכאל איתן: לא תהיה הסתייגות, אלא תהיינה שתי גרסאות: גרסה אחת מדברת על 33 יום וגרסה שנייה מדברת על 60 יום.

סיגל קוגוט: לגבי שילוט חוצות קבעו 33 יום.

סיגל קוגוט: אני לא יודעת למה העסקים של שילוט חוצות צריכים לדווח אחרת מאשר העסקים של הסקר.

סיגל קוגוט: למה מקילים עם שילוט חוצות לעומת סקרים?

סיגל קוגוט: לפני שנה הכנסת תיקנה את החוק כדי שידווח למבקר המדינה על עסקאות של שילוט חוצות ואז תקופת הבחירות מוגדרת כך: בבחירות לכנסת תקופה שתחילתה 90 ימים לפני יום הבחירות.

סיגל קוגוט: בבחירות לרשות מקומית תחילתה ביום הגשת רשימות המועמדים, כלומר 33 ימים לפני.

סיגל קוגוט: בבחירות מיוחדות לראש רשות מקומית תקופה שתחילתה ביום הגשת הצעת המועמד וזה גם 33 ימים לפני.

סיגל קוגוט: כלומר, לקחו משהו ובנו אותו בתבנית ועל כל עסקה של שילוט חוצות אתה צריך לדווח בתקופה הזאת.

סיגל קוגוט: עכשיו אתם יוצרים משהו אחר, אבל אתם צריכים לשאול את עצמכם אם זה מוצדק.

מיכאל איתן: אנחנו קובעים שגם כאן זה יהיה 60 יום.

מיכאל איתן: אם זה יהיה לפי שיטתו של חבר הכנסת יהלום, זה יישאר 33 יום ו-33 יום.

סיגל קוגוט: כלומר, אתה מבקש לתקן גם את הסעיף של פרסום החוצות?

מיכאל איתן: זה מפריע למבקר המדינה?

איטה וצלר: בהחלט לא.

סיגל קוגוט: הם ישמחו לקבל דיווח.

סיגל קוגוט: אני לא מבינה למה צריך להיות שוני, מצד שני יש לי הרגשה לא טובה לתקן את זה בלי שהנציגים של שילוט חוצות נוכחים כאן.

מיכאל איתן: אני חושב שצריך לקבוע שתקופת הבחירות לרשויות המקומיות לצורך כל הדברים היא 60 יום.

מיכאל איתן: זה נראה לי סביר, משום שאני לא חושב שתקופת הבחירות לרשויות המקומיות קצרה יותר מהבחירות לכנסת.

סיגל קוגוט: אפשר לעשות את זה, אבל תחשוב טוב אם אתה רוצה לתקן סעיף בלי לשמוע את הנוגעים בדבר.

מיכאל איתן: אין לי בעיה לתקן, אני רק רוצה שזה יהיה במקשה אחת, כי אם הגרסה שלי לא תתקבל, אני לא רוצה שזה יהיה עקום לצד השני, כך שפתאום שילוט חוצות יצטרכו לדווח 60 יום לפני ואלה 30.

מיכאל איתן: האחידות חשובה וכולם זוכרים את התקופה.

סיגל קוגוט: כבר העירו לנו מפלגות שעל כל דבר יש מועדים אחרים ואנשים לא יכולים לזכור מתי הם מדווחים ולמי על כל דבר.

סיגל קוגוט: צריך להיות מומחה רק בשביל להבין למי אתה מדווח ומתי.

איטה וצלר: מדובר באנשים שונים לחלוטין.

סיגל קוגוט: אם קובעים 60 יום ברשויות המקומיות, צריך לדעת למי, כי כשקבענו 33 יום זה היה משום שאז יודעים מי המועמד.

סיגל קוגוט: אם קובעים 60 יום לפני, בבחירות מיוחדות לראש עיר, רק אז נוצרת העילה.

סיגל קוגוט: אם ראש עיר מת, תוך 60 יום צריך לארגן בחירות.

סיגל קוגוט: מי ידווח 60 יום לפני, מי שמתעתד להיות מועמד?

אהוד שיל"ת: זה שבסופו של דבר יגיש רשימה.

סיגל קוגוט: כלומר הוא מדווח רק בדיעבד.

איטה וצלר: עורך הסקר מדווח.

סיגל קוגוט: כלומר, די בזה שמישהו מבקש ממנו לעשות סקר, גם אם הוא אישית לא מועמד?

איטה וצלר: כן, הרי לא המועמד מדווח, אלא עורך הסקר.

מיכאל איתן: מעניינים אותנו דווקא האנשים שעושים דברים במסווה.

מיכאל איתן: אם הסעיף הזה יעבור בגרסה של 60 יום, נתקן גם את סעיף 10(ב).

מיכאל איתן: אם הגרסה הזאת לא תתקבל, אני מוותר על תיקון סעיף 10(ב) ושבשני המקרים זה יהיה 33 יום.

מיכאל איתן: אני מבקש להצביע על סעיפי הצעת החוק.

מיכאל איתן: מי בעד סעיף 1?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – הרוב סעיף 1 אושר.

סיגל קוגוט: הסעיף אושר עם התיקונים למתמודד בבחירות ולתקופת בחירות.

מיכאל איתן: לגבי סעיף 1(ו) ו-(ח) יש לנו שתי גרסאות.

מיכאל איתן: מי בעד סעיף 2?

מיכאל איתן: הצבעה בעד – הרוב סעיף 2 אושר.

סיגל קוגוט: גם פה שינינו ונקבע שיהיה קנס אחיד של 20 אלף שקל.

מיכאל איתן: מי בעד אישור סעיף 3, הגבלת סמכות השופט?

מיכאל איתן: הצבעה בעד - הרוב סעיף 3 אושר.

מיכאל איתן: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

מיכאל איתן: - - - - - - - - -