ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 522, 2002-10-15 09:30

שאול יהלום: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

שאול יהלום: זו ישיבה שניה על הצעת חוק העבירות המינהליות (תיקון מס' 4), התשס"ב-2001.

שאול יהלום: היכן אנחנו עומדים?

עו"ד יפעת רווה: הגענו עד סעיף 17.

שאול יהלום: יש לפנינו נוסח עם תיקונים.

עו"ד יפעת רווה: התיקונים מסומנים בקו ומה שמחקנו מחוק עם קו.

עו"ד יפעת רווה: הסעיף הראשון הוא תיקון טכני לענין "תובע מוסמך".

עו"ד יפעת רווה: בסעיף השני עברנו משנתיים לשלוש שנים ככלל.

עו"ד יפעת רווה: בסעיף 5 מחקנו את הביטוי של סעיף קטן (ג).

עו"ד יפעת רווה: בהערת שוליים רשמתי כי בישיבה סוכם גם שייאמר שסעיף זה לא יפגע בכל דרישת הכשרה שבחוק אחר.

עו"ד יפעת רווה: עשינו בדיקה חוזרת של הענין הזה והסתכלנו בחוקים אחרים שבהם יש סעיפי הכשרה ונראה לי שהדבר הזה מיותר.

עו"ד יפעת רווה: בסעיף ההכשרה מדובר על פקחים לצורך אותם חוקים ולא מדובר על פקח לפי ההסמכה בחוק העבירות המינהליות.

עו"ד יפעת רווה: אנחנו מבקשים מהוועדה לשקול את ההחלטה הזאת מחדש כי לא רק שהדבר מובן מאליו אלא יש כאן שתי דרישות נפרדות.

עו"ד תמי סלע: למה מפריע לכתוב שזה לא יפגע בדרישה שקבועה בכל דין אחר?

עו"ד יפעת רווה: הדרישה פה היא לגבי מפקח לפי חוק העבירות המינהליות.

עו"ד יפעת רווה: אני לא יודעת לתת דוגמאות כי בכל חוק זה אחרת אבל יש דרישה למפקח לפי אותו חוק.

עו"ד יפעת רווה: אם למשל אדם צריך להיות מפקח לפי חוק נהיגה בחוף הים, הוא צריך לעבור הכשרות לא לצורך הטלת עבירה מיידית אלא לצורך פיקוח לפי אותו חוק.

עו"ד יפעת רווה: לדוגמה, אם מישהו צריך הכשרה מסוימת כדי להיות עורך דין אין זה פוגע בדרישות ההכשרה כדי שהוא יהיה גם רואה חשבון.

עו"ד יפעת רווה: המלה "מפקח" פה מטעה, הוא יכול להיות גם מפקח וגם פקח.

שאול יהלום: בהערת השוליים את כותבת:

שאול יהלום: בישיבה סוכם גם שייאמר שסעיף זה לא יפגע בכל דרישת הכשרה שבחוק אחר אך הדבר נראה לי לא רק מובן מאליו אלא גם מיותר שכן הדרישות בחוקים האחרים הן לגבי פיקוח לפי אותם חוקים, ואילו הדרישה כאן היא לצורך מינוי אדם כמפקח לפי חוק העבירות המינהליות.

עו"ד יפעת רווה: האם הוועדה מקבלת את ההערה?

שאול יהלום: באופן עקרוני את צודקת, החוק הזה בסדר אבל אתן לך דוגמה.

שאול יהלום: נניח שכדי לקבל תפקיד מסוים של ראש אגף במשרד ממשלתי אדם צריך לעבור 8 קורסים של נציבות שירות המדינה.

שאול יהלום: בחוק אחר אנחנו דורשים השכלה אקדמית למפקח.

שאול יהלום: עכשיו יגידו: קל וחומר, אם הוא בעל השכלה אקדמית וזה לפי חוק העבירות המינהליות, זה מספיק גם ל-8 קורסים.

שאול יהלום: יכול להיות מצב שמבחינת האחריות של התפקיד מפקח בחוק העבירות המינהליות עולה על חוקים אחרים ואז אדם יגיד: קל וחומר, אם הוא טוב להיות מפקח לעבירות מינהליות, לפי הדרישות באותו חוק הוא יוותר ושיקול הדעת שלו לא יהיה נכון.

עו"ד עופר שרון: יש פה מסקנה אחרת.

עו"ד עופר שרון: אם יש הכשרה שהיא עודפת על ההכשרה הנדרשת לפי החוק הזה, ויוחלט על-ידי הרשות המוסמכת שזה בסדר – אין בעיה.

שאול יהלום: זו לא הכשרה עודפת אלא שונה.

שאול יהלום: נניח שלתפקיד מפקח אתם דורשים קורס מע"מ, אפשר להגיד: אם הוא מוסמך להיות מפקח לפי חוק עבירות מינהליות בוודאי שהוא מבין את החומר גם בלי הקורס במע"מ.

שאול יהלום: בסדר, נקבל את חוות דעתך, גב' רווה.

עו"ד יפעת רווה: משרד הפנים פנה אלי ואמר שבסעיף קטן (א) בסעיף 5 לחוק מדובר על תאגיד שהוקם בחוק ומאחר שיש תאגידים שלא מוקמים בחוק אלא בצווים הוא מציע שנשנה את זה ל"תאגיד שהוקם לפי חוק".

עו"ד יפעת רווה: נראה לי שאין בעיה עם זה וברגע שזה "לפי חוק" זה כולל גם צווים.

עו"ד יפעת רווה: הוספנו שהמפקח יהיה בעל הכשרה הנדרשת למילוי תפקידו.

עו"ד יפעת רווה: לאור כל מה שאמרתי הניסוח הסופי של סעיף 5 הוא: "5(א).

עו"ד יפעת רווה: השר הממונה על ביצועו של חוק שבתוספת, או מי שהוא הסמיך לכך, ימנה מפקח לגבי עבירות על הוראות שנקבעו באותו חוק או בתקנות שהותקנו לפיו שהן עבירות מינהליות.

עו"ד יפעת רווה: 'מפקח' יהיה עובד המדינה, או עובד של תאגיד שמוקם לפי חוק ויהיה בעל הכשרה הנדרשת למילוי תפקידו.

עו"ד יפעת רווה: (ב) השר הממונה על ביצועו של חוק שבתוספת רשאי, בהסכמת שר הפנים, להסמיך בצו ראש רשות מקומית למנות עובד של אותה רשות מקומית בעל הכשרה הנדרשת למילוי תפקידו להיות מפקח לגבי עבירות על הוראות שנקבעו באותו חוק, או בתקנות שהותקנו לפיו שהן עבירות מינהליות שנעברו בתחומה של אותה רשות מקומית.

עו"ד יפעת רווה: "

שאול יהלום: בסדר.

עו"ד יפעת רווה: עוד הערה לסעיף 7 שאושר.

עו"ד יפעת רווה: נאמר: "נקבע לעבירה מינהלית קנס בשל עבירה נמשכת, לא יוטל הקנס בשל העבירה הנמשכת, אלא אם כן צורפה להודעה על הקנס בשל העבירה כאמור בסעיף קטן (ב) התראה שלפיה אם לא תתוקן ההפרה עד תום התקופה שנקבעה בה יוטל על הנקנס קנס בשל עבירה נמשכת.

עו"ד יפעת רווה: " אמרנו שהתנאי לכך היא הטלת קנס.

עו"ד יפעת רווה: זה לא קיים היום אבל תיאורטית יכול להיות מקרה שמטילים רק קנס על העבירה הנמשכת ולא קנס על העבירה המקורית לכן יש לשקול אם להוסיף: לא יוטל הקנס בשל העבירה הנמשכת אלא לאחר שניתנה התראה.

שאול יהלום: זה בסדר.

שאול יהלום: עוד נאמר כאן: "בהתראה יצוין גובה הקנס המינהלי הצפוי לכל יום בשל העבירה הנמשכת".

שאול יהלום: נניח שאדם עבר עוד פעם את העבירה אז יש כפל קנס כך שזה לא קנס לפי כל יום.

שאול יהלום: אותו אדם יכול להגיד: אתה לא יכול להטיל זאת עלי כי בחוק כתוב "לכל יום" ואתם לא מילאתם את הדרישה.

עו"ד תמי סלע: אפשר לכתוב: גובה הקנס המינהלי הצפוי בשל העבירה הנמשכת.

שאול יהלום: בדיוק.

עו"ד יפעת רווה: בסדר.

עו"ד יפעת רווה: סעיף 8 עוסק בביטול קנס מינהלי.

עו"ד יפעת רווה: התבקשנו על-ידי הוועדה לבדוק את הנושא של "אין ענין לציבור בהמשך ההליכים".

עו"ד יפעת רווה: הצענו שתי אפשרויות לביטול קנס מינהלי שזהות לעבירות קנס: 1.

עו"ד יפעת רווה: כשהעבירה לא נעברה או שהיא לא נעברה בידי מי שקיבל את ההודעה; 2.

עו"ד יפעת רווה: בנסיבות המקרה אין ענין לציבור בהמשך ההליכים.

עו"ד יפעת רווה: התבקשנו לבדוק האם לפי הנחיית היועץ המשפטי זה כולל נסיבות אישיות של אדם מטעמי חסד.

שאול יהלום: מה זאת אומרת שהעבירה לא נעברה בידי מי שקיבל את ההודעה?

עו"ד יפעת רווה: למשל טעות בזיהוי.

שאול יהלום: קחי עבירה מינהלית של קנס תעבורתי.

עו"ד לבנת משיח: אין דבר כזה, יש רק עבירות קנס.

שאול יהלום: נניח שמחר יהיה דבר כזה.

שאול יהלום: נניח שנסעתי ברכב שכור של חברת "אוויס".

שאול יהלום: המשטרה מצאה את המספר והיא נותנת את הקנס לחברת ההשכרה.

עו"ד לבנת משיח: חברת ההשכרה מודיעה מי היה הנהג באותו יום ואז הדו"ח הראשון מבוטל ומסבים את הדו"ח על שם הנהג שנהג ברכב בפועל.

דורית ואג: שיעבירו גם את הנקודות למי שעשה את העבירה.

דורית ואג: למשל, הבן שלי נשפט, בית-המשפט שלל את רישיונו אבל את הנקודות השאירו לי.

עו"ד יפעת רווה: במקרה שלי נתנו לי את הקנס בטעות כי השם שלי דומה לשם של מישהו אחר.

שאול יהלום: הבן של דורית נסע ברכב שלה ומאחר שהאוטו רשום על שמה היא קיבלה דו"ח וזה קרה בשעה שהבן שלה חנה נניח באדום-לבן והשוטר הניח לו על השמשה את הדו"ח.

עו"ד יפעת רווה: בעל הרכב יכול להגיד: הייתי בחוץ-לארץ בזמן הזה והבן שלי נהג ברכב.

עו"ד יפעת רווה: אם היא לא אומרת למי היא מסרה את הרכב הדו"ח בא על שמה.

שאול יהלום: איפה זה כתוב?

עו"ד יפעת רווה: זו עבירת תעבורה.

עו"ד יפעת רווה: אם דורית מקבלת את הדו"ח היא צריכה לבקש ביטול ולומר שזאת לא היא ומי נהג ברכב.

עו"ד יפעת רווה: מדובר כאן על עבירות קנס אבל אם זו עבירה מינהלית, למשל הצגת מחירים, אני צריכה להראות שזו לא אני.

משה כהן: אני עובד בשע"מ – שירות עיבודים ממוכנים, שם אנחנו מרכזים את הנושא של העבירות המינהליות לא רק בתחום המסים אלא של כל מי שמטיל היום קנס מינהלי דרך המחשב.

משה כהן: אני מתייחס לדוגמה שנאמרה כאן.

משה כהן: פקח בא לחנות ורואה שבעל העסק לא שם מחירים וזו עבירה מינהלית.

משה כהן: הפקח נתן את הקנס על שם העובד שהיה שם אבל מי שצריך לקבל את הקנס הוא בעל העסק לכן אפשר לבטל את הקנס של העובד.

משה כהן: זה מקרה אותנטי בו ביטלו את הקנס המינה

משה כהן: לי שנתנו לעובד והטילו אותו על בעל העסק.

שאול יהלום: נניח ששם העסק הוא "מוצרים בזול", בחצי מחיר.

שאול יהלום: אם הפקח נתן את הקנס למשה בן-יעקב, שהוא העובד, אני מבין זאת.

שאול יהלום: אבל אם הוא כתב את הקנס על שם "מוצרים בזול" ונתן אותו לעובד ביד?

משה כהן: הקנס מוטל על אדם באופן אישי, לא על חברה.

משה כהן: אם הוא רשם את זה על שם החברה זה בסדר.

שאול יהלום: את עושה פה טעות בדבר טכני.

שאול יהלום: מי שקיבל את ההודעה הוא אותו עובד אלא שבעל העסק לא היה באותה שעה במקום, העובד לא אשם.

שאול יהלום: קבלת ההודעה היא פעולה טכנית ולא נכון לפטור את עובר העבירה רק בגלל שהוא לא קיבל את ההודעה מבחינה טכנית.

שאול יהלום: יכול להיות שהעובד שלו או האמא שלו קיבלו את ההודעה.

שאול יהלום: לכן אני מציע שייאמר: שהיא לא נעברה על-ידי מי שעשה את העבירה.

שאול יהלום: מה שאת אומרת הוא שאם שלחו לי הודעה בדואר "רשום" והבן שלי הלך לקחת את ההודעה בדואר וחתם שהוא קיבל אותה – גמרנו.

עו"ד לבנת משיח: מטבע הלשון שכתובה פה שגורה בכל החיקוקים האחרים שעוסקים באותה סוגיה.

עו"ד לבנת משיח: אנחנו מבינים שבמקרים כאלה לא מדובר על מי שמקבל את ההודעה מבחינה טכנית אלא על מי שעבר את העבירה.

עו"ד לבנת משיח: אם נתחיל לעשות שינויים דווקא בחיקוק הזה לעומת חיקוק אחר אני עלולה לפגוע בדברים.

עו"ד לבנת משיח: עד כה לא היו בעיות של פרשנות במובן הזה וכולם הבינו שב"מי שקיבל את ההודעה" הכוונה היא לעבריין.

שאול יהלום: מכאן צריך לצאת מוצר שלם ואני לא צריך להתחשב באף חוק אחר.

שאול יהלום: קוראים בעתון שבהברקה של עורך דין היה כך וכך.

שאול יהלום: לכן אני מציע לדייק.

עו"ד יפעת רווה: אנחנו מציעים לכתוב: שהיא לא נעברה בידי הנקנס.

שאול יהלום: בסדר.

עו"ד יפעת רווה: הסיבה השניה היא שבנסיבות המקרה "אין ענין לציבור בהמשך ההליכים".

עו"ד יפעת רווה: על זה התעכבנו.

עו"ד יפעת רווה: יש על כך הערת שוליים מס' 6.

שאול יהלום: אני קורא את ההערה: לענין זה נתבקשנו לבדוק האם עילה זו כוללת גם טעמים של חסד וכיו"ב.

שאול יהלום: מבדיקת הנחיית היועץ המשפטי ...

שאול יהלום: הדנה בביטול הודעות תשלום קנס נראה שהסמכות קיימת.

שאול יהלום: כך, למשל, לפי ההנחיה ניתן לבטל קנסות תעבורה כאשר "העבירה נעברה לשם פיקוח נפש או בשל צורך רפואי דחוף ולא גרמה הפרעה חמורה לתנועה", ובכלל עבירות הקנס בשל "נסיבות אישיות קשות של הפונה המצדיקות שלא למצות עמו את הדין".

שאול יהלום: בעבירות חניה ברשויות מקומיות ניתן לפי ההנחיה לבטל הודעת תשלום קנס שניתנה לאדם להוביל חולה קשה למתקן רפואי, לעובד של גוף שירות חיוני...

שאול יהלום: מכאן עולה אם כן שהסמכות לבטל הודעת תשלום קנס מטעמי "חוסר ענין לציבור" רחבה ועשויה לכלול גם מקרים של נסיבות אישיות וכדומה, ולמקרים אחרים המתאימים בהתחשב באופי העבירה – שזה הדבר שרצינו.

שאול יהלום: טוב.

רפי יוחאי: צריך לסייג את זה: ובלבד שהוא לא ממשיך את העבירה.

עו"ד יפעת רווה: אם הוא ממשיך בעבירה זו עבירה חוזרת ואז כבר יש ענין לציבור.

עו"ד לבנת משיח: אחרי שיוצא החוק יוצאת חוברת של הנחיות שמותאמת לכל סוג של חיקוק ואת ההערה שלך אפשר להכניס שם.

עו"ד לבנת משיח: אני לא רוצה לשלול את האפשרות מאדם שהוא במצב של סרטן סופני ובגלל שזו עבירה נמשכת אתה תהיה מנוע מלשקול את הדברים במקרים חריגים.

עו"ד יפעת רווה: שיקול הדעת הוא שלך כתובע ואתה לא חייב לסגור את הענין.

שאול יהלום: איך מגיעים לכך שהנחיות היועץ המשפטי שניתנו לדברים אחרים יהיו רלוונטיות כאן?

עו"ד לבנת משיח: ממילא צריך הנחיות מיוחדות כי כאן זו סוגיה אחרת.

שאול יהלום: אני מסכם זאת לפרוטוקול: נציגות משרד המשפטים עורכת דין לבנת משיח, ועורכת דין יפעת רווה מצהירות כאן כי הנחיות היועץ המשפטי שניתנו לצורך חוקים אחרים בנושא של טעמים של חסד וכיוצא בזה במה שקשור ל"אין ענין לציבור בהמשך ההליכים" יועתקו בשינויים המחויבים גם לגבי חוק זה עם פרסומו.

עו"ד יפעת רווה: בהתאם להחלטת הוועדה בסעיף 8, סעיף קטן (ב) הוספנו: התובע המוסמך ישיב לפונה בזמן סביר בנסיבות הענין, ינמק את החלטתו וההמשך כפי שהוצע מלכתחילה.

עו"ד יעל אביר: התובע המוסמך לא חייב להיות עורך דין.

עו"ד יעל אביר: במכס ובמע"מ הם לא עורכי דין.

עו"ד לבנת משיח: היועץ המשפטי בוחר מהמאגר תובעים שרק להם תהיה הסמכות לבטל, פרט למה שקיים במשטרה שיש בה תפקידים מיוחדים.

עו"ד לבנת משיח: הוא יקבע את המדיניות למי ניתנת הסמכות.

שאול יהלום: לא כתוב שהוא חייב להיות משפטן.

עו"ד יפעת רווה: פורמלית הוא לא חייב להיות משפטן.

שאול יהלום: אם זה לא כתוב אז אין בעיה.

עו"ד יפעת רווה: בסעיף קטן (ד) תיקנו שהבקשה להישפט תהיה 30 ימים במקום שבועיים.

עו"ד יפעת רווה: בהערת השוליים כתבתי:

עו"ד יפעת רווה: אמנם הוועדה לא העירה לענין זה אך נראה שיש להשוות זאת למועד לבקשת ביטול שבסעיף קטן (א) ולמועד המקורי לבקשה להישפט לפי סעיף 8(ג).

שאול יהלום: עד כמה שאני זוכר הסברתי שאם נותנים לאדם 30 ימים זו בעיה.

שאול יהלום: יכול להיות שבתחילת 30 הימים הוא יצא למילואים.

שאול יהלום: יכול להיות שמי שבפרקליטות חוזר בלילה הביתה אבל אם הוא מג"ד יכול להיות ש-30 ימים הוא לא עבר על הדואר ובכך מנענו ממנו להישפט.

שאול יהלום: אני חושב שצריך להאריך את התקופה.

עו"ד תמי סלע: בסעיף קטן (ה) כתוב: אם שוכנע שהבקשה לא הוגשה במועד בשל סיבות שלא היו תלויות במבקש.

שאול יהלום: בסעיף קטן ה' כתוב: התובע המוסמך רשאי לדון בבקשה שהוגשה לאחר המועד האמור בסעיף קטן (א) אם שוכנע שהבקשה לא הוגשה במועד בשל סיבות שלא היו תלויות במבקש ושמנעו ממנו להגישה במועד והיא הוגשה מייד לאחר שהוסרה המניעה.

שאול יהלום: אני מציע שאחרי "סעיף קטן (א)" נוסיף גם את סעיף קטן (ד).

עו"ד יפעת רווה: סעיף (ד) קשור לבית-המשפט.

עו"ד יפעת רווה: הצענו שבסעיף קטן (א) זה יהיה תוך 30 ימים במקום שבועיים.

עו"ד יפעת רווה: בנוסף הצענו שאם התובע דוחה מאותן סיבות גם כן יהיו 30 ימים ולא שבועיים.

שאול יהלום: בסדר.

עו"ד יפעת רווה: בסעיף קטן (ה) מדובר על התובע, בסעיף קטן (ד) מדובר על בית-המשפט.

שאול יהלום: אני רוצה לתת פתח גם לבית-המשפט.

משה כהן: יש לי הערה.

משה כהן: לאדם יש 51 ימים מאז שהוא קיבל את הקנס ולא 30 ימים.

משה כהן: התקנות אומרות שמהיום שהוטל הקנס יש לו יותר ימים.

משה כהן: לדוגמה, אם הקנס הוטל ב-1 בינואר 2002, יש לו 21 ימים עד שהודעת הקנס מגיעה ליעדה.

משה כהן: זה נקבע בשנת 1987 כשלדואר היה לוקח שבועיים ימים להגיע למען.

משה כהן: לכן קבעו אז 21 ימים.

משה כהן: אחרי 21 ימים אלה סופרים 30 ימים שבהם הוא יכול להודיע אם הוא רוצה להישפט ולשלם את הקנס ללא הצמדה וקנסות פיגורים.

משה כהן: בדואר של היום זה מגיע אחרי יום או יומיים לכן גם אם הוא מג"ד במילואים יש לו 50 ימים.

משה כהן: למה להאריך יותר מ-30 ימים?

משה כהן: הרי כבר יש לו 50 ימים.

משה כהן: כנראה שזה לא הובא לידיעתך.

שאול יהלום: סעיף קטן (ד) אומר: "מי שהגיש בקשה לביטול הודעה, כאמור בסעיף זה, אינו רשאי להודיע על רצונו להישפט לפני שהתובע המוסמך המציא לו את החלטתו בענין הביטול; דחה התובע המוסמך את הבקשה לביטול הודעה" – התובע המוסמך כותב לי: דחיתי את בקשתך – "רשאי מגיש הבקשה לבקש להישפט בתוך 30 ימים ממועד המצאת ההחלטה.

שאול יהלום: " זאת אומרת, היום קיבלתי את ההחלטה, אז כמה ימים יש לי לדעתך 30 או 51 ימים?

משה כהן: זה נכון, זה דבר חדש ואולי יש פה מקום להארכה.

קריאה: הבקשה להישפט מגיעה אלינו, למשרדים ולא לבית-המשפט.

קריאה: לכן בנסיבות הענין אם הוא היה במילואים הוא יוכל לחזור ולהישפט.

עו"ד יפעת רווה: יושב-ראש הוועדה צודק, אנחנו מסכימים עם ההערה, צריך סמכות.

עו"ד יפעת רווה: בדקנו ובחוק סדר הדין הפלילי קיים סעיף 230 שאומר כך: "הודיע אדם לפי סעיף 229(א)" – שהוא מקביל לסעיף 8 פה - "שברצונו להישפט על העבירה, תישלח לו הזמנה למשפט תוך שנה מיום שנתקבלה הודעתו; בית המשפט רשאי, מנימוקים שיירשמו, לקיים את המשפט גם אם ההודעה האמורה ניתנה באיחור.

עו"ד יפעת רווה: " אנחנו חושבים שאפשר להוסיף כאן סעיף כזה והוא יפתור את הבעיה.

שאול יהלום: טוב.

עו"ד נעה וגנר: באיחור בלי הגבלה?

עו"ד לבנת משיח: בית המשפט בודק את הנסיבות.

עו"ד נעה וגנר: היום מוגשות הרבה בקשות לבית-המשפט גם באיחור והנושא פרוץ.

עו"ד נעה וגנר: האם בכל זאת אי-אפשר להגביל את זה?

שאול יהלום: לא באנו להחמיר, מה שאת אומרת קיים היום.

שאול יהלום: כאן אדם בא ומבקש להישפט, זה לא אדם שבורח מהמשפט.

שאול יהלום: את באה אלי ואומרת: בגלל 30 הימים אני לא יכולה לתת לך להישפט ואתה חייב להישפט.

שאול יהלום: אדם נותן סיבה אמיתית ואני מזכיר לצערי את המתקן הרפואי במחלה קשה, נניח שאחד מבני משפחתו היה זקוק להשתלה והוא נסע לחוץ-לארץ וזה לא 30 ימים אלא חצי שנה.

שאול יהלום: אני סומך על בית המשפט, הרשם או המזכיר.

שאול יהלום: נהיה אנושיים.

עו"ד נעה וגנר: הוא בורח מהליכי משפט.

עו"ד לבנת משיח: אם הוא ביקש להישפט יהיה משפט, זה שיקול דעתו של בית-המשפט.

עו"ד לבנת משיח: אם הוא רואה סיבה סבירה להגשה באיחור הוא יתן לו את האפשרות.

שאול יהלום: אני יודע מעצמי שאני מעדיף שיתנו לי קנס ולא ללכת לבית המשפט.

שאול יהלום: אדם לא ירצה לעסוק בזה.

עו"ד יפעת רווה: ראינו מקרים שבהם אדם ביקש להישפט באיחור אפילו מסיבה מוצדקת ובית-המשפט אמר: אני מצטער, אני לא נותן לך.

עו"ד יפעת רווה: זאת אומרת, שיקול הדעת פועל לשני הצדדים.

שאול יהלום: נשאיר את זה.

עו"ד יפעת רווה: סעיף 16 גם הוא לא נמצא בהצעה.

עו"ד יפעת רווה: לפי הוראת הוועדה הורדנו את סעיף 11 על התיישנות העבירה.

עו"ד יפעת רווה: שינינו קצת ואסביר זאת בהמשך.

עו"ד יפעת רווה: בסעיף 11 להצעה היתה הערה של היועצת המשפטית לוועדה ותיקנו זאת בהתאם.

עו"ד יפעת רווה: הוספנו התייחסות לענין קנס מינהלי שאינו קצוב.

עו"ד יפעת רווה: כך ייאמר: בסעיף 14 לחוק העיקרי, במקום הרישא המסתיימת במלים "לפי סעיף 8" יבוא: "ביקש אדם להישפט לפי סעיף 8(ג), או לפי סעיף 9(ב)" – שמדבר על קנס מינהלי בלתי קצוב – "והורשע, לא יפחת הקנס אם הוא העונש היחידי מהאמור להלן – (1) לענין קנס מינהלי קצוב – מסכום הקנס או משיעורו; (2) לענין קנס מינהלי שאינו קצוב ואשר קבוע לו סכום או שיעור מזערי – מהסכום או השיעור המזערי הקבוע לעבירה.

עו"ד יפעת רווה: "

שאול יהלום: בסדר.

שאול יהלום: יש לך כאן הערת שוליים מס' 9 בסעיף 17.

עו"ד יפעת רווה: סעיף 17 אומר: "לא שילם אדם קנס מינהלי במועד, לא הודיע כי ברצונו להישפט ולא השיב תשובה כאמור בסעיף 9(ב)(2), תתוסף על הקנס תוספת פיגור בשיעור כאמור בסעיף 67 לחוק העונשין", זה 50% באופן חד-פעמי ואחר-כך 5% כל חצי שנה.

עו"ד יפעת רווה: זה שונה מהמצב היום שקובע: "לא שילם אדם קנס מינהלי במועד שנקבע לכך, יווספו עליו הפרשי הצמדה כפי שנקבע בתקנות וכן תוספת פיגור.

עו"ד יפעת רווה: תוספת הפיגור תהיה 1.5% מסכום הקנס שלא שולם לכל שבוע של פיגור או חלק ממנו".

עו"ד יפעת רווה: המרכז לגביית קנסות עשה חישוב כמה הדברים האלה יצאו לפועל.

עו"ד יפעת רווה: לענין זה צריך הוראת מעבר כדי להחליט מה קורה עם קנסות שהוטלו לפני תחילת החוק.

שאול יהלום: אדם לא שילם קנס והתובע אומר שהוא חייב.

שאול יהלום: האדם רוצה להישפט ולכן הוא בא לבית המשפט ומגיש בקשה, אנחנו נתנו לו את הרשות אבל לבסוף בית המשפט משיב לו תשובה שלילית, לא מאפשר לו ואומר: היית צריך לשלם, עברו 30 ימים והסיבה שלך איננה מוצדקת.

שאול יהלום: מה יקרה, ממתי הוא נחשב מאחר – מאז שתמו 30 הימים, או מרגע קבלת התשובה השלילית של בית המשפט?

שאול יהלום: אני חושב שהזמן צריך להיחשב לא מיום קבלת התשובה השלילית של בית המשפט.

שאול יהלום: אם הוא קיבל תשובה שלילית מבית המשפט הוא סתם עשה תרגיל.

עו"ד יפעת רווה: בוודאי.

עו"ד יפעת רווה: סעיף 8(א)(ג) המוצע אומר: "הגשת בקשה לביטול הודעה אינה דוחה את המועד לתשלום הקנס".

עו"ד יפעת רווה: אפילו אם אדם מבקש ביטול הוא צריך לשלם בזמן.

עו"ד יפעת רווה: סעיף 17(א) אומר שמחזירים לו את זה עם תוספת פיגור.

עו"ד לבנת משיח: ברגע שאתה מגיש בקשה להישפט, זה מעביר את הענין מהמסלול המינהלי למסלול השיפוטי ומוציא את המירוץ של תוספות הפיגורים.

עו"ד יפעת רווה: אם הוא מגיש את הבקשה לא בזמן הוא לוקח סיכון, אחרת כולם יגישו לא בזמן רק כדי לדחות את התוספות של הפיגורים.

עו"ד נעה וגנר: האם לא צריך להגביל את הגשת הבקשה לשופט בתוך המועד הקבוע?

עו"ד לבנת משיח: אלה דברים מובנים מאליהם, אין בעיה בנושא הזה.

שאול יהלום: טוב.

עו"ד יפעת רווה: אנחנו נעשה את הוראת המעבר.

עו"ד יפעת רווה: סעיף 16א המוצע לא נמצא בהצעה, וגם הוא בעקבות מכתב של עיריית תל-אביב.

עו"ד יפעת רווה: היום סעיף 22 לחוק אומר כך: "קנס מינהלי שהטיל מפקח שהוא עובד של רשות מקומית או של תאגיד שהוקם בחוק ישולם לקופת הרשות המקומית או לקופת התאגיד לפי הענין.

עו"ד יפעת רווה: " הרשויות המקומיות טוענות שבחוק שמירת הניקיון ובעוד כמה חוקים נאמר: "קנס שהוטל בשל עבירה לפי חוק זה ישולם מקרן לשמירת הניקיון ואולם אם הוטל הקנס בבית משפט לעניינים מקומיים או בבית משפט אחר עקב הפעלת סמכותו של עובד רשות מקומית, ישולם הקנס לקופת הרשות המקומית שהפעילה את הסמכות, למעט קנס שהוטל על הרשות המקומית.

עו"ד יפעת רווה: " העיריה אמרה שהם רוצים שלקופת העיריה יגיע לא רק קנס שהטיל המפקח אלא גם קנס שהוטל בבית המשפט לעניינים מקומיים עקב הפעלת סמכות המפקח.

עו"ד יפעת רווה: זה נראה לנו מוצדק ויש מקום לכך.

שאול יהלום: למי הקנס הולך היום?

עו"ד יפעת רווה: אם הפקח מטיל קנס והבן-אדם משלם אותו – זה הולך לקופת הרשות המקומית; אם הבן-אדם מבקש להישפט – זה הולך לאוצר המדינה.

עו"ד לבנת משיח: אלה בדרך כלל כתבי אישום שמוגשים לבית המשפט לעניינים מקומיים שממומן על-ידי הרשות המקומית.

עו"ד לבנת משיח: נכון שזה עבר מן המסלול של הפקח של הרשות המינהלית אל הרשות השופטת אבל מבחינת ההוצאות זה מוטל על הרשות המקומית כשגם התובעים ממומנים על-ידה ולכן הם ביקשו זאת.

שאול יהלום: טוב.

עו"ד יפעת רווה: סעיף 22א.

עו"ד יפעת רווה: בסעיף הזה הוספנו את הנושא של התיישנות העונש, הבהרנו אותו והעברנו לכאן את התיישנות העבירה.

עו"ד יפעת רווה: אקרא את הסעיף כפי שהוא עכשיו לאור כל השינויים: "(א) אין בקביעת עבירה כעבירה מינהלית כדי לשנות את סיווג העבירה כאמור בסעיף 24 לחוק העונשין.

עו"ד יפעת רווה: " זה הכלל.

עו"ד יפעת רווה: "(ב) לענין התיישנות עבירה כאמור בסעיף 9 לחוק סדר הדין הפלילי יראו את מועד הטלת הקנס כמועד ההעמדה לדין, ואולם אין במועד הקבוע בסעיף 9 לאותו חוק כדי למנוע הגשת כתב אישום נגד מי שביקש להישפט לפי חוק זה" – הצענו כאופציה גם: או להמיר כתב אישום בקנס מינהלי – "אף אם עבר אותו מועד.

עו"ד יפעת רווה: " סעיף 9 לחוק סדר הדין הפלילי אומר כך: "באין הוראה אחרת לענין זה בחוק אחר אין להעמיד אדם לדין בשל עבירה אם עברו מיום ביצועה" הוא מפרט – בעוון חמש שנים, ובחטא שנה אחת.

עו"ד יפעת רווה: סעיף 22א, סעיף קטן (ג) עוסק בנושא של התיישנות העונש.

עו"ד יפעת רווה: בסעיף 10 לחוק סדר הדין הפלילי נאמר: "עונש שהוטל לא יתחילו בביצועו ואם נפסק ביצועו לא ימשיכו בו, אם מיום שפסק הדין נעשה לחלוט, או מיום ההפסקה, הכל לפי המאוחר יותר עברו – בעוון עשר שנים, בחטא שלוש שנים.

עו"ד יפעת רווה: " פה הצענו לקצר את התיישנות העונש ואמרנו ככלל: "(ג) לענין התיישנות עונש כאמור בסעיף 10 לחוק סדר הדין הפלילי יראו את המועד הקבוע לתשלום הקנס המינהלי כמועד הטלת העונש".

עו"ד יפעת רווה: כאן יש טעות וצריך להיות: יראו את המועד הקבוע לתשלום הקנס המינהלי כמועד שבו פסק הדין נעשה לחלוט.

עו"ד יפעת רווה: הסעיף אומר שמרגע שמטילים עונש מוטלת איזו שהיא חובה על הרשויות לבצע אותו בזמן סביר.

עו"ד יפעת רווה: אי-אפשר שאדם יבצע עבירה ויוטל עליו עונש של קנס או של מאסר – תלוי בסוג העונש – ובוקר אחד אחרי 10 או 20 שנה העיריה תיזכר ותכניס אותו לבית הסוהר במקרה של פשעים חמורים, או תגבה ממנו את הקנס אחרי ששנים רבות היא לא עשתה כלום ובינתיים הצטברו הפרשי הצמדה.

עו"ד יפעת רווה: לכן קובעים סף עליון למועד של ביצוע העונש לפי חומרת העבירה.

עו"ד יפעת רווה: מה שרלוונטי לעבירות מינהליות הם חטא ועוון.

עו"ד יפעת רווה: אם אדם ביצע עבירת חטא אומרים שיש לגבות בתוך 3 שנים, בעוון בתוך 10 שנים.

עו"ד יפעת רווה: הניסיון שלנו בעבירות קנס הראה ש-10 שנים זה הרבה מאוד.

עו"ד יפעת רווה: נניח שאדם ביצע עבירת תעבורה כלשהי שנחשבת עוון, הרשויות לא עשו כלום במשך שנים – זה מה שגם גרם בין היתר למבצע הקנסות המפורסם – בינתיים הצטברו קנסות ובשנה התשיעית פתאום התחילו לגבות.

עו"ד יפעת רווה: בהתייעצות עם המרכז לגביית קנסות אנחנו חושבים שהמצב הזה לא נכון.

עו"ד יפעת רווה: המרכז הזה גובה היום את הקנסות ביעילות ואנחנו מצפים מן הרשויות שיעבירו את הנתונים למרכז בזמן.

עו"ד יפעת רווה: ההתיישנות נמנית לא מיום ביצוע העבירה אלא מיום הטלת העונש, או מיום אמצעי הגבייה האחרון.

עו"ד יפעת רווה: זאת אומרת, יכולים לשלוח הודעה או להטיל עיקול כדי להפסיק את מירוץ ההתיישנות.

עו"ד יפעת רווה: 5 שנים הוא זמן די ארוך שבו הרשויות יוכלו לפעול, בוודאי המרכז לגביית קנסות, ולהתחיל לבצע את העונש.

עו"ד אליהו ליפשיץ: 5 שנים זה זמן ארוך מדי.

עו"ד אליהו ליפשיץ: 3 שנים זה סביר.

שאול יהלום: הוטל קנס על אדם ומאיזו שהיא סיבה, אולי ביורוקרטית, לא נעשתה שום פעולה.

שאול יהלום: פה את אומרת שאת משחררת אותו.

שאול יהלום: מה ההיגיון האנושי שבדבר?

שאול יהלום: אם עברתי עבירה, אני חייב לשלם את הקנס אפילו לעולמי עד.

שאול יהלום: למה לפטור אדם בגלל טעות של הרשויות לא בעבירה אלא באי-גביית הקנס כשברור שהוא עבר את העבירה?

שאול יהלום: שילך וישלם.

עו"ד יפעת רווה: הניסיון מעבירות קנס הראה שזו לא היתה טעות במקרה זה או אחר אלא זו היתה מדיניות, במשך שנים לא גבו והקנסות הצטברו.

מלכה פלדמן: יש קושי לגבות.

מלכה פלדמן: באגף המכס ומע"מ אנחנו גובים בעצמנו וכל הזמן אנחנו עושים פעולות בקשר לקנסות ושולחים דרישה ראשונה לתשלום, דרישה שניה לתשלום ואחרי חצי שנה אנחנו מזהירים אותו.

מלכה פלדמן: בנוסף, בכל חודש אנחנו עושים סריקה.

מלכה פלדמן: אנחנו עושים את הדברים כל הזמן אבל הדברים לא נושאים פרי.

שאול יהלום: הסעיף הזה לא חל עליכם כי אתם עושים את הפעולות.

שאול יהלום: כאן מדובר למשל על כך שבמחשב שלך הושתל וירוס שאומר שמשפחות ששם המשפחה שלהן מתחיל באות "א" לא תצא אליהן הודעה אבל את לא ידעת שיש לך וירוס במחשב.

שאול יהלום: פתאום אחרי שש שנים מישהו התעורר וגילה שיש לך וירוס במחשב והתוצאה היא ש-100 אנשים בכלל לא קיבלו את ההודעה.

מלכה פלדמן: הכוונה היא שרק ל-100 האנשים האלה יימחק הקנס?

עו"ד יפעת רווה: בוודאי.

עו"ד יפעת רווה: אולי תיאורטית זה יכול להיות וירוס אבל בפועל, במקרים שבהם הרשויות השתהו, לא היה וירוס במחשב.

שאול יהלום: אולי היתה שם ועדה קרואה, היה שם בלאגן, עשו מכרז לראש מחלקת גבייה ולא מצאו את הרשימות.

שאול יהלום: זה לא משנה.

עו"ד לבנת משיח: סעיף 10 בחוק סדר הדין הפלילי קובע את התיישנות העבירה.

עו"ד לבנת משיח: פה אנחנו לא באים לחדש דברים מעקרונות משפטיים קיימים, הוא קובע תקופות וגם קובע שאם הרשות פועלת באופן סביר בתחום הגבייה אז הסעיף הזה לא יחול.

עו"ד לבנת משיח: יש חובה לשני הצדדים: מצד אחד, האדם שהוטל עליו קנס חובתו לשלם את הקנס; מצד שני חובה על הרשות לקיים את המוטל עליה ולנקוט באמצעים סבירים ותוך זמן סביר לצורך גביית הקנס ובמקרה הספציפי לא להכניס אדם למצב יותר חמור.

עו"ד לבנת משיח: אילו הרשות היתה פועלת באופן סביר, "בשקידה" כמו שכל רשות מרשויות המדינה צריכה לפעול, האדם הזה לא היה נפגע אלא היה משלם עם תוספת פיגור בזמן הקבוע.

עו"ד לבנת משיח: ככל שהרשות משתהה היא רשלנית – ולא מדברים רק על וירוסים – ואז האדם משלם יותר תוספות פיגורים.

עו"ד לבנת משיח: אני מתייחסת לדוגמה שלך של השתלת וירוס.

עו"ד לבנת משיח: מזמן לזמן רשות צריכה לבדוק האם הכלים שלה תקינים.

עו"ד לבנת משיח: יכול להיות ש-6 שנים לא מסתכלים על מה שקורה בתוך המחשב ואין בדיקה תקופתית?

עו"ד לבנת משיח: אני שואלת אותך האם זה תקין?

עו"ד יעל אביר: יש בקרה אבל היא לא נושאת פרי.

שאול יהלום: אנחנו לא יורדים לפרטים אלא מדברים על עקרון הצדק.

שאול יהלום: חוק ההתיישנות אומר שיש גם הגינות בתביעה.

שאול יהלום: נניח שעכשיו עשיתי עבירה ובעוד 20 שנה יתבעו אותי.

שאול יהלום: אני אפילו לא אדע להתגונן, האם אני זוכר מה עשיתי?

שאול יהלום: אני יכול להביא עדים?

עו"ד לבנת משיח: זו התיישנות העבירה.

שאול יהלום: נכון ועל התיישנות העבירה אין ויכוח.

שאול יהלום: את אומרת כאן שהאדם עבר את העבירה, הוא נשפט בבית המשפט וקיבל פסק דין אלא שלא שלחו אליו את ההודעה, זאת אומרת, לא נעשתה פעולה לגבייה ב"קום ועשה".

שאול יהלום: אם בגלל סיבה של וירוס, או שהוא נפל בין הכסאות, או שהיתה שריפה במחשבים של הרשות הזאת למה אני צריך לפטור אותו מהקנס ועוד לקצר את התקופה?

שאול יהלום: אם את מציעה שהרשות תעשה זאת בזמן ובלי תוספות פיגורים והוא יצטרך לשלם רק את הקנס – אני מסכים לזה.

שאול יהלום: מבחינת הצדק כשאין ויכוח על כך שהוא עבר את העבירה, שהוא הלך להישפט או לא, כאשר כל ההוכחות ניתנו והוא חייב 100,000 שקלים או 5 אגורות על העבירה – למה לפטור אותו?

שאול יהלום: הוא חייב לשלם.

עו"ד לאה רקובר: התשובה היא שאדם בא ואומר:

עו"ד לאה רקובר: האם אתם מצפים ממני לשמור קבלה על סך 50,000 שקלים, או 70 שקלים אחרי ששילמתי קנס מינהלי לפני 8 שנים?

עו"ד לאה רקובר: מבחינת עקרון אכיפת החוק אם אדם עבר את העבירה מצפים שהוא ישלם אבל גם הרשות צריכה לפעול בתקופה הזאת.

עו"ד לאה רקובר: בשלב מסוים, גם אם האדם לא שילם צריך להסיר את הסיכון שתלוי ועומד עליו לאכיפה מצד הרשויות בכל השנים האלה.

עו"ד לאה רקובר: יכולות לקרות תקלות כמו שריפה אבל המרכז לגבייה אמור לפעול וזו חובתו – חוץ מאשר גביית המסים.

עו"ד לאה רקובר: גם מבחינת כלי העבודה של המרכז בחלוף שנתיים מודיעים לאדם:

עו"ד לאה רקובר: לפני שנתיים ביצעת עבירה מינהלית כי לפעמים אנשים לא זוכרים.

עו"ד לאה רקובר: לדוגמה, הוא שכיר כבר 8 שנים כשלפני 9 שנים היתה לו מכולת, הטילו עליו קנס של 50 שקלים.

עו"ד לאה רקובר: זה חסר היגיון לבוא אליו אחרי תקופת הזמן הזאת ולהגיד לו: לא שילמת 50 שקלים.

עו"ד לאה רקובר: מטבע הדברים אנשים שוכחים.

עו"ד לאה רקובר: כל עוד הרשות שולחת מכתב להזכיר לאדם ודואגת שהוא יגיע אין התיישנות, אבל אם 5 שנים הרשות לא עשתה מאומה, האדם הזה נמצא במקומות אחרים לגמרי, אין בזה היגיון.

עו"ד לאה רקובר: צריך לזכור שמדובר בעבירות מינהליות שמבחינת החומרה והאחריות שלהן הן מופחתות.

עו"ד לאה רקובר: לכן גם כמדינה הרשות צריכה לתת מחילה מסוימת לאדם.

עו"ד לאה רקובר: אני סבורה שיש שרירות בכך שאחרי תקופה ארוכה בה הרשות לא עשתה ולו צעד אחד היא באה אל אדם ואומרת לו: אם לא תשלם – נעקל לך את הטלוויזיה בבית.

עו"ד לאה רקובר: מאחר שהמרכז לגביית קנסות פועל עד כה בצורה טובה ביותר, אין סיבה לומר לרשות: 8 שנים אל תעבירו את התיקים אל המרכז לגבייה, אתם יכולים לישון, ובשנה התשיעית תגידו לנו במרכז לגבייה שחובה עלינו לגבות את הקנסות.

עו"ד לאה רקובר: יש איזה מתחם של סבירות שמצפים שהרשות תפעל בו ו-5 שנים זו תקופה ארוכה.

עו"ד לאה רקובר: מדובר על אדם שלא בא לבית המשפט, לא בחן אותו תובע משטרתי ובית המשפט לא בחן אותו.

שאול יהלום: נניח ששלחת לו הודעה ראשונה אבל האדם לא שילם.

שאול יהלום: בעוד 26 שנים תבואי אליו ואז הוא יגיד: בוודאי ששילמתי, האם אני יכול לשמור את הקבלה 26 שנים?

שאול יהלום: בכל זאת את אומרת לו: אני לא מוותרת לך.

שאול יהלום: האם כל הודעה מפסיקה את התקופה ל-5 שנים?

קריאה: הספירה היא של 5 שנים מההודעה האחרונה.

עו"ד לבנת משיח: כל הודעה של רשות קובעת מועד חדש.

עו"ד לבנת משיח: היו"ר שאול יהלום: לזה אני מסכים.

עו"ד לבנת משיח: אבל אם זו הודעה של בית המשפט?

עו"ד יפעת רווה: אנחנו קיצרנו את זה מ-10 שנים ל-5 שנים רק במקרה שזה קנס מינהלי.

נסים זאב: היו דברים אבסורדיים שלא מתקבלים על הדעת כאשר אחרי 10 שנים אדם נתבע על עבירה מינהלית.

נסים זאב: אם רוצים – צריך לתקן בצורה מתקבלת על הדעת.

נסים זאב: אני מציע תקופה של מכסימום שנתיים.

נסים זאב: בעיריית ירושלים למרות שהיתה להם אפשרות לגבות קנסות במקום שכבר עברו 3 שנים הם לא חייבו.

נסים זאב: למשל, מי ששפך פסולת ברשות הרבים וקיבל קנס של למעלה מ-200 שקל לא גבו את זה אחרי 5 שנים אלא העמידו את התקופה על 3 שנים.

נסים זאב: אולי שנתיים זה מוגזם אבל 3 שנים הדעת יכולה לסבול אך לא מעבר לכך ולא משנה אם הקנס הוא דרך בית המשפט או דרך הרשות המקומית.

עו"ד לאה רקובר: לגבי העבירה זה באמת 3 שנים, אנחנו מדברים על העונש.

שאול יהלום: אדם עבר עבירה ומודה שהוא עבר את העבירה, הוא לכלך את הרחוב אבל הוא לא משלם, הוא מצפצף.

שאול יהלום: שלחו לו הודעה אבל הוא לא משלם.

שאול יהלום: האם יהא חוטא נשכר?

נסים זאב: מה שקרה הוא שגבו מאות מיליוני שקלים בגלל שפתאום הרשויות המקומיות החליטו לגבות את כל הקנסות של החניה ואנשים לא זכרו מה היה לפני 7 או 8 שנים.

נסים זאב: שלחו לו זימון ודרשו ממנו לשלם את כל הפיגורים.

שאול יהלום: החוק הזה לא חל על עבירות תנועה.

נסים זאב: מי שחנה באדום-לבן זה לא חל עליו?

שאול יהלום: כל עבירות התנועה לא שייכות לחוק הזה אלא רק העבירות המינהליות.

שאול יהלום: למשל, אדם מרמה את מס הכנסה או את מע"מ.

עו"ד נעה וגנר: אדם מעסיק נוער בעבודה מסוכנת.

שאול יהלום: זו דוגמה ממשרד העבודה והרווחה.

שאול יהלום: אם אומרים לו: תעביר פקחים מחוק עבודת נוער לחוק שעות עבודה ומנוחה, הוא אומר: אין לי פקחים, האוצר לא נותן לי.

שאול יהלום: כך שיש להם בעיה של כוח אדם.

שאול יהלום: אני בא אל אדם שעבר את העבירה.

שאול יהלום: אם הוא מכחיש הוא היה כותב מכתב שהוא מכחיש, או שהוא מבקש להישפט בבית-המשפט אבל הוא לא עשה דבר, הוא פשוט צפצף.

שאול יהלום: ההצעה כאן היא שפרק הזמן שבו אפשר לגבות ממנו את הקנס יהיה 5 שנים.

שאול יהלום: אתה אומר שלא אלא רק עד 3 שנים.

שאול יהלום: למה חוטא יהא נשכר?

שאול יהלום: הוא צפצף ולא שילם ואמר: אני שם פס, אעבור דירה, לא ימצאו אותי, ארשום את המכונית על שם אשתי וכל מיני דברים שפושעים יודעים לעשות.

שאול יהלום: בסוף, אחרי 3 שנים הוא מוחא כפיים.

שאול יהלום: ביהדות ובמשפט העברי יש לנו התיישנות וחוטא שיוצא נשכר?

שאול יהלום: לא.

נסים זאב: אתה הבאת דוגמאות של מס הכנסה ומע"מ.

נסים זאב: אני מזכיר את הדוגמה של שפיכת פסולת ברבים.

קריאות: זו לא עבירה מינהלית.

משה כהן: העבירות המינהליות הן במס הכנסה, מע"מ, מכס, כל נושא הנדל"ן – מס שבח, מס רכוש וכו', הרבנות הראשית, משרד העבודה והרווחה, משרד התעשיה והמסחר ושירות התעסוקה.

משה כהן: אלה הגופים שקשורים לעבירות האלה.

משה כהן: עכשיו אני יודע שגם בנק ישראל מטיל עבירה מינהלית, לא דרכנו.

משה כהן: כל היתר איננו עבירה מינהלית.

נסים זאב: אם כך, בהזדמנות זו אני מציע להגביל את העבירות שאינן מינהליות עד תקופה של 3 שנים.

שאול יהלום: נדון בזה.

איתן בן-משה: ניקח שני בני-אדם שעברו אותה עבירה מינהלית.

איתן בן-משה: אחד בחר להישפט בבית משפט ונגזר עליו קנס של 1,000 שקלים.

איתן בן-משה: את הקנס הזה יגבו ממנו אחרי 5 שנים, אחרי 6 שנים וגם אחרי 7 שנים.

איתן בן-משה: השני בחר את ההקלה שהמחוקק נתן לו ואמר:

איתן בן-משה: אני לא לוקח סיכון בבית המשפט כי יש לי עבר ואני מעדיף קנס מינהלי.

איתן בן-משה: נותנים לו קנס מינהלי, במקרה באותו הסכום – 1,000 שקלים.

איתן בן-משה: אותו אדם ירד מן הארץ ואחרי 5 שנים חזר לארץ, הרשויות בלאו הכי לא מצאו אותו והעבירה התיישנה.

עו"ד יפעת רווה: אפשר לשלוח לו הודעות ולעשות פעולות גבייה גם אם הוא בחוץ-לארץ.

עו"ד יפעת רווה: יש כתובת רשומה בארץ והוא עדיין אזרח.

איתן בן-משה: ניקח בחשבון שגם הרשות אשמה בכך שהיא לא שלחה לו מכתבים והוא נעלם מהארץ ולא פעל לשלם את הקנס הזה.

איתן בן-משה: כך חוטא יוצא נשכר.

איתן בן-משה: חוק העבירות המינהליות זו הטבה והקלה לאזרחים.

שאול יהלום: על סמך נסיונך המעשי האם אתה מדבר רק באופן תיאורטי או שאתה יכול לתת דוגמאות שאדם קיבל קנס מינהלי בתחום המסים, שאתה עוסק בו, "עבד" על המערכת 5 שנים והמערכת לא הוציאה שום הודעה?

איתן בן-משה: אני לא יכול לתת דוגמאות.

איתן בן-משה: מה שאנחנו עושים כאן הוא שאנחנו הופכים את ההתיישנות למהותית ולא לפרוצדורלית כי אחרי 5 שנים אין יותר קנס.

איתן בן-משה: יש לזה השלכות.

עו"ד לבנת משיח: קביעת המועד היא שרירותית אבל צריך להגיע למועד שמשקף נתונים.

שאול יהלום: מר בן-משה, לנו יש היגיון אחד.

שאול יהלום: ההיגיון השני הוא כמו במירוץ בין הארנב לבין הצב.

שאול יהלום: ברגע שאתה אומר: יש לי זמן ולעולם הצב לא ישיג אותי.

שאול יהלום: ברגע שאתה יודע שיש לך סד ואם לא תעשה פעולות לא תקבל את הכסף, אתה עושה פעולות אקטיביות ביתר זריזות.

שאול יהלום: לכן פה אומרים לנו שברגע שאני נוטל מהרשות את המכשיר האין-סופי ומגביל אותה בזמן, זה מחייב אותה לעשות פעולות לגבות את הכסף וממילא החוטאים אינם יוצאים נשכרים.

שאול יהלום: צריך לאזן את שני הצדדים האלה בנקודת זמן ובמקרה שלנו מדובר על 3 שנים בתביעה, על 5 שנים בגבייה, על 10 שנים בבית המשפט.

שאול יהלום: 5 שנים יכולים להימשך גם 25 שנים כי בכל 5 שנים לפחות הרשות פועלת אקטיבית מחדש אבל אם היא ישנה ונזכרת אחרי 5.5 שנים אין לכך תוצאות.

שאול יהלום: זה גם מהווה שוט על הרשות.

משה כהן: אמרו כאן שאנשים מקבלים הודעה ושוכחים.

משה כהן: אדם מקבל הודעת קנס מינהלי, עברו 30 ימים והוא לא שילם את הקנס המינהלי, המערכת סורקת במחשב את כל אלה שלא שילמו ומוציאה להם התראה ראשונה על אי-תשלום הקנס.

משה כהן: עברו 6 חודשים ובמשך תקופה זו הוא לא שילם את הקנס, יוצאת הודעה שניה ובה מודיעים לו: אתה מוזהר בזה שאם לא תשלם את הקנס מעמידים אותך למשפט לפי סעיף 19 לחוק העבירות הכלליות על אי-תשלום הקנס.

משה כהן: בהרבה מקרים מעמידים את האדם למשפט לא על העבירה אלא לפי סעיף 19 על כך שהוא לא שילם את הקנס המינהלי.

משה כהן: מס הכנסה ומע"מ יש להם יחידות אכיפה אבל הם מוגבלים מפני שקנס מינהלי מעצם טיבו איננו בסכומים גבוהים ויחידת האכיפה לא תצא לגבות קנס של 1,000 או 2,000 שקל.

משה כהן: בגלל מחסור בכוח אדם וחוסר אפשרות לגבות הענין רובץ במערכת.

משה כהן: אלה שמעמידים אותם למשפט לפי סעיף 19 והם משלמים – זה בסדר; יש כאלה שכמו שאמרת מצפצפים על המערכת, לא עושים דבר, לא מגיעים אליהם, אז הקנס בטל והחוטא יוצא נשכר.

משה כהן: אני בעד זה שכלל לא תהיה התיישנות כי אחרי 10 שנים אף אחד לא ילך ויגבה את הקנס אבל אם הוא יבוא למס הכנסה וירצה אישור כלשהו, או שהוא הפך להיות עוסק והוא ירצה אישור ממע"מ, יגידו לו: אדוני, יש לך קנס – זה נשמר במערכת – ואז הוא לא יגיד שהוא לא זוכר אלא הוא ישלם את הקנס ולאחר מכן הוא יקבל את האישור.

משה כהן: במערכת שלי אני יכול לשמור את הקנסות של כל מדינת ישראל מבחינת המקום, למה למחוק אותם?

משה כהן: ירצו – לא יגבו.

שאול יהלום: אתה אומר שאתה סורק את כל האנשים אבל תאר לך שיש איזה אי שאתה לא סורק אותו.

שאול יהלום: אתה בכלל לא יכול לדעת על זה.

משה כהן: זה לא קרה לנו.

שאול יהלום: מר כהן אומר שהנתונים לא נמחקים ומי שחייב 2,000 שקלים ולא שילם המדינה זוכרת את זה.

שאול יהלום: אתם אומרים שצריך למחוק את זה אחרי 5 שנים.

עו"ד יפעת רווה: בעבירות קנס היה ניסיון של עיכוב רישיון.

עו"ד יפעת רווה: הקנסות הצטברו אבל הרשויות לא עשו דבר ולא שלחו הודעות.

עו"ד יפעת רווה: אחרי 5 שנים בא אדם להוציא רישיון ואמרו לו: עכשיו תשלם קנס ענק.

עו"ד יפעת רווה: העמדה של משרד המשפטים היא זו: נכון שחובה על אדם לשלם את הקנסות ואיזה שהוא מחיר כתוספת פיגורים.

עו"ד יפעת רווה: אבל קנס הוא עונש, המטרה היא הרתעה ולא גביית כסף לרשויות או לאוצר המדינה ואנחנו חושבים שהרתעה צריכה להיות מיידית ככל האפשר.

עו"ד יפעת רווה: אנחנו מבינים את הטעמים של כוח אדם אבל אנחנו לא מקבלים את הגישה שאומרת שבגלל סיבות של מחסור בכוח אדם או סיבות אחרות לא נעשה כלום במשך שנים, במקרה זה למעלה מ-5 שנים, כלומר אחרי 7 ו-8 שנים.

עו"ד יפעת רווה: בגלל זה הוקם המרכז לגביית קנסות.

משה כהן: לגבי מיסים הם לא יעמדו בלחץ.

שאול יהלום: בסדר, נשאיר 3 שנים ו-5 שנים כמו שביקשתם.

נסים זאב: אני מבקש הסתייגות בענין זה, אני מציע 3 שנים ו-3 שנים.

עו"ד יפעת רווה: אנחנו נמצאים עכשיו בסעיף 17א.

עו"ד יפעת רווה: סעיף 35(ב) מדבר על המצאת מסמכים ומפרט איך ממציאים הודעה או מסמך לפי חוק זה.

עו"ד יפעת רווה: סעיף (ב) אומר: היה לנמען עורך דין, דיה המצאה לעורך הדין או למתמחה שלו, או בהנחה במשרדו.

עו"ד יפעת רווה: בעוד שסעיף (ג) אומר:

עו"ד יפעת רווה: המצאה למפקח או לרשם יכול שתהיה במסירה לעובד במשרדו.

עו"ד יפעת רווה: היועצת המשפטית של הוועדה העירה לנו ש"הנחה במשרדו" זה לא מספיק.

עו"ד יפעת רווה: לכן גם בסעיף קטן (ב) ייכתב: או במסירה לעובד במשרדו.

שאול יהלום: טוב.

עו"ד תמר פינקוס: לגבי אישור המסירה.

עו"ד תמר פינקוס: בסעיף 35(א)(2) מדובר על משלוח בדואר רשום ואישור מסירה.

עו"ד תמר פינקוס: התקנות מאפשרות רק משלוח בדואר רשום.

עו"ד תמר פינקוס: אולי כדאי לאחד הכול בצורת מסירה אחת.

עו"ד יפעת רווה: לאור החוק הזה אנחנו מתכוננים לכתוב את התקנות מחדש יחד עם ההנחיות.

עו"ד יפעת רווה: אני מציעה שתכתבו לנו את הדברים.

עו"ד תמר פינקוס: היינו רוצים לבטל את התקנות או לבטל את אישור המסירה.

שאול יהלום: אני שואל את המרכז לגביית קנסות: איך אתם בנויים להעביר את ההודעות?

עו"ד לאה רקובר: יש הוראות מיוחדות לגבי החוק שלנו.

עו"ד לאה רקובר: כאן מדובר על השלב של הטלת הקנס, כיצד יודיעו לנקנס על הטלת הקנס.

עו"ד לאה רקובר: על-פי החוק שלנו אנחנו חייבים לשלוח בדואר רשום עם אישור מסירה, עם שובר שמצטרף למכתב והנמען מקבל אותו וחותם עליו לפי פרק ל"ב לתקנות סדר הדין האזרחי, ואז אנחנו רשאים להתחיל בפעולות האכיפה.

עו"ד תמר פינקוס: אני רשאית לשלוח או כך או כך ובגלל בעיות תקציב אנחנו שולחים רק בדואר רשום כי עם אישור מסירה זה עולה פי חמישה.

עו"ד תמר פינקוס: אני מעבירה את זה למרכז לגביית קנסות והם אומרים לי שהם נדרשים לאישור מסירה.

שאול יהלום: אם שלחתי את המכתב בדואר רשום והבן-אדם לא לקח את המכתב, ביצעתי את משימתי?

קריאה: לא.

שאול יהלום: הדואר חייב להחזיר למשרד את אישור המסירה ורק אז הפעולה התבצעה.

שאול יהלום: אמת?

עו"ד לאה רקובר: יש אפשרות של דואר רשום ללא אישור מסירה, זה על-פי התקנות.

שאול יהלום: זה אומר שאת שולחת את המכתב אלי האזרח הפשוט בדואר רשום.

שאול יהלום: המכתב הזה נשאר בדואר כדואר רשום ולא באתי לקחת אותו.

שאול יהלום: את עשית את תפקידך.

שאול יהלום: כשיש אישור מסירה מדובר בדרך כלל על דברים רעים, לא על דברים טובים.

שאול יהלום: אם אדם רואה שהוא צריך לחתום על אישור מסירה הוא לא משתמש בזה.

שאול יהלום: זאת אומרת, אם אנחנו נחייב בחוק אישור מסירה וזו תהיה הדרך היחידה, האנשים לא יקחו את המכתבים האלה.

עו"ד יפעת רווה: לפי סעיף (ד) נאמר: "שר המשפטים רשאי, באישור הוועדה, להתקין תקנות משלימות בענין המצאת מסמכים והוא אף בסטייה מהוראות סעיף זה.

עו"ד יפעת רווה: " ואכן הותקנו תקנות שהן בסטייה מהוראות הסעיף ותקנה 15 אומרת כך: "הודעה או מסמך אחר שיש להמציאו לאדם לפי החוק ניתן להמציאו במשלוח במכתב רשום לפי מענו של האדם, או תאגיד, או חבר בני אדם.

עו"ד יפעת רווה: היום ה-20 לאחר המשלוח כאמור ייראה כתאריך ההמצאה זולת אם הוכיח הנמען שלא קיבל את ההודעה או המסמך מסיבות שאינן תלויות בו ולא עקב הימנעותו מלקבלה".

שאול יהלום: מדוע אני נזקק לחריגה מהחוק כשאני עוסק בחוק?

שאול יהלום: מדוע הסעיף הזה לא יכול להיות חלק מהחוק?

שאול יהלום: נעשה את החוק מקביל לסעיף הזה.

עו"ד יפעת רווה: אם ההסדר הזה מקובל אין לנו התנגדות לכך.

משה כהן: בתחילת הקנס המינהלי התקנה אמרה שיש חובה באישור מסירה.

משה כהן: מאחר שהרבה אנשים לא באו לקחת את המכתבים הרבה קנסות שכבו בדואר.

משה כהן: אז שונתה התקנה לפיה הקנס יישלח בדואר רשום ללא אישור מסירה והמחוקק רואה את זה כאילו ההודעה הגיעה לידי הנמען.

משה כהן: כך זה עובד שנים.

עו"ד לאה רקובר: מאחר שמדובר בעבירות מינהליות שלא מגיעות לבית המשפט, הרבה פעמים כאשר התיק מגיע לטיפולו של המרכז מסתבר שהפעם הראשונה שבה הנקנס יודע, לטענתו, על ביצוע העבירה או על קבלת הקנס המינהלי היא רק לאחר שהמרכז לגבייה שלח לו את הדרישה עם אישור מסירה.

עו"ד לאה רקובר: הדואר לא שומר את המסמכים שלו יותר משנה ואם המשרד הממשלתי פונה אלינו בחלוף שנה וחצי, התוצאה תהיה שאתה תבטל את הקנס המינהלי לאנשים האלה.

עו"ד לאה רקובר: לכן צריכה להיות התאמה בין המועד שבו רשות הדואר שומרת על המסמכים כדי שאפשר יהיה להוכיח שהם נשלחו לכתובת הנכונה אבל לא נדרשו, לבין המועד שבו מועברים הקנסות למרכז לגבייה.

עו"ד לאה רקובר: זו הבעיה שהמרכז לגבייה נתקל בה.

עו"ד לאה רקובר: נניח שהמרכז מטפל בתיק בחלוף שנתיים, והמכתב נשלח בדואר רשום ללא אישור מסירה, האדם טוען: מעולם לא קיבלתי מכתב כזה והדואר נותן לו אישור שאין לו מסמכים כי הוא לא שומר אותם יותר משנה.

עו"ד לאה רקובר: לפני שמחליטים בענין זה אני מציעה לברר ולבדוק זאת עם הדואר כי אני יודעת שהדואר שינה את הדברים מבחינה מיחשובית.

עו"ד לאה רקובר: אם תהיה התאמה נוכל אולי ללכת למהלך שבו נקבע כי יהיה צורך רק בדואר רשום.

שאול יהלום: לדקויות האלה צריך להזמין את אנשי רשות הדואר שבקיאים בתקנות ובמחשב.

עו"ד לבנת משיח: בכל הנושא של המצאת מסמכים אני מציעה שתפנו אלינו ותגידו לנו איזה בעיות יש לכם.

עו"ד לבנת משיח: לא כדאי שהדברים יהיו אגב חקיקה בלי שאנחנו שוקלים אותם כראוי משום שהנקודה שעלתה כאן היא נכונה ומחייבת בדיקה.

עו"ד לבנת משיח: מאחר שאפשר להסדיר את הדברים בחקיקת משנה, אני מציעה שנעשה את הבדיקה כמו שצריך.

שאול יהלום: את אומרת שכרגע את מוותרת על החקיקה הראשית.

עו"ד לבנת משיח: אני מציעה שכרגע לא נתקן את החוק כל עוד לא בדקנו את הנקודה הזאת עד הסוף לגבי כולם.

שאול יהלום: מחר יכול לבוא אדם, לתקוף את היועץ המשפטי ולהגיד: אין לך סמכות לאשר את הענין הזה אם הוא לא מופיע בחוק.

עו"ד לבנת משיח: אבל יש חקיקת משנה.

שאול יהלום: נניח שיש עבירה של אלימות בבית-הספר ואנחנו נקבע שהמשטרה חייבת להמציא את כתב האישום לנתבע ביד, יכול היועץ המשפטי לממשלה לקבוע שמספיק לשלוח את זה בדואר רשום?

עו"ד יפעת רווה: רק בעבירות המינהליות.

עו"ד יפעת רווה: כתוב ששר המשפטים רשאי, באישור הוועדה הזאת, להתקין את התקנות אף בסטייה מהוראות סעיף זה.

עו"ד יפעת רווה: לכן נבוא לוועדה עם הצעה.

שאול יהלום: אני מסכם: במסגרת התקנות שיותקנו מייד עם קבלת החוק הזה, כפי שהוצהר על ידי משרד המשפטים תינתן תשומת לב מיוחדת לנושא של דרכי ההמצאה והמסירה של מסמכים.

שאול יהלום: לישיבה הזאת יוזמנו גם אנשי הדואר.

עו"ד יעל ייטב: אני מנציבות מס הכנסה.

עו"ד יעל ייטב: סעיף 17 לחוק המתקן שמוסיף את סעיף 22א, כשהוא מדבר על ההתיישנות הוא מזכיר רק את סעיף 9 לחוק סדר הדין הפלילי ויכול להיות שצריך להפנות לכל הסעיפים הרלוונטיים שעוסקים בשאר החוקים, למשל, פקודת מס הכנסה.

עו"ד יפעת רווה: בסדר, נעשה את זה.

שאול יהלום: אנחנו מאשרים את הסעיפים עד כאן.

עו"ד יפעת רווה: סעיף 18 הוא תיקון התוספת.

עו"ד יפעת רווה: בתוספת לחוק יש היום רשימה של חוקים שהוראות מהן אפשר להפוך לעבירות מינהליות.

עו"ד יפעת רווה: הרעיון המקורי של הוועדה שקבעה את החוק בשנת 1985 היה שתהיה רשימת מלאי מה הן עבירות מינהליות ומה לא.

עו"ד יפעת רווה: בפועל רק חלק מהחוקים האלה הפכו לעבירות מינהליות.

עו"ד יפעת רווה: לכן כדי שמי שקורא את החוק ידע איזה עבירות מינהליות קיימות היום הצענו שבסעיף 18 שמתפרסם בנוסח הכחול נכתוב מול כל חוק שקיים גם את התקנות הקיימות.

עו"ד יפעת רווה: גם כתבנו סעיף שמחייב את השר, באופן טכני, להוסיף זאת בתוספת ברגע שהוא קובע עבירות מינהליות.

עו"ד יפעת רווה: נפלו שם כמה טעויות טכניות בעיקר בענייני חוקי מיסים.

עו"ד יפעת רווה: כמו כן מהנוסח הכחול הושמטו בטעות כל אותם חוקים שלגביהם אין היום עבירות מינהליות ואנחנו רוצים להחזיר אותם.

עו"ד יפעת רווה: אין שום שינוי מהותי בסעיף 18.

עו"ד נעה וגנר: יש תקנות חדשות שיש לגביהן הוראות ואולי אפשר להכניס אותן בשלב זה.

עו"ד יפעת רווה: נעשה על זה הוראת מעבר.

רפי יוחאי: יש איזכור של התקנות של חוק הונאה בכשרות שנכללות במסגרת אכיפת חוק עבירות מינהליות?

עו"ד יפעת רווה: כשם של תקנות, יש לכם רק תקנות העבירות המינהליות, קנס מינהלי, סוג הונאה בכשרות.

עו"ד יפעת רווה: אין לכם תקנות שבאו אחרי זה.

עו"ד יפעת רווה: אם תרצו להוסיף בעתיד יש את סעיף 4: "קבע שר המשפטים כי עבירה על הוראה שנקבעה בחוק מהחוקים המנויים בתוספת ...

עו"ד יפעת רווה: היא עבירה מינהלית, יציין בתוספת בטור ב' את שם התקנות שבהן נקבעה העבירה המינהלית.

עו"ד יפעת רווה: " השר יוסיף כדי שהרשימה תהיה מעודכנת ונעשה הוראת מעבר וכדי שאם נעשה עבירות מינהליות חדשות זה גם כן ייכלל.

עו"ד יפעת רווה: מאז הפרסום עשיתי רשימה של החוקים שנכנסו בינתיים, ארבעה-חמישה חוקים, זה בפרסום בנוסח הכחול.

שאול יהלום: בסדר.

עו"ד יפעת רווה: בסעיף 19 קיבלנו את המלצת הוועדה לאור העובדה שצריך לשנות טפסים ולעשות תקנות.

עו"ד יפעת רווה: הסעיף אומר: תחילתו של חוק זה 3 חודשים מיום פרסומו.

עו"ד יפעת רווה: לאור מה שנאמר עכשיו אני מציעה שייאמר: למעט סעיף 4 שאומר שבכל פעם ששר המשפטים קובע עבירה מינהלית הוא צריך לציין בתוספת את החוק האמור.

עו"ד יפעת רווה: כמובן שאין צורך לדחות את זה בארבעה חודשים וחוקים שנקבעו בתקופה הזאת כעבירות מינהליות ייקבעו מייד בתוספת.

מלכה פלדמן: אני לא בטוחה שבשלושה חודשים נספיק להיערך.

מלכה פלדמן: אנחנו צריכים לשנות את שיטת החישוב ואנחנו זקוקים לחצי שנה מינימום.

משה כהן: אנחנו צריכים לבנות מערכת הנהלת חשבונות חדשה לגמרי וזה ענין מורכב.

משה כהן: יש שאילתות של כל המשרדים בהם מצב החשבון מובנה בצורה ישנה וצריך לשנות אותו, זו עבודה תכנותית מרובה.

עו"ד לבנת משיח: לגבי סמכות הביטול אתם גם כן זקוקים לשישה חודשים?

מלכה פלדמן: אם זה דורש שינוי בהודעה על הטלת הקנס זה גם כן לוקח זמן.

שאול יהלום: אנחנו נותנים לכם שישה חודשים.

עו"ד יפעת רווה: בסעיף 20 אנחנו מציעים – זה לא מופיע בנוסח הכחול – הוראת מעבר לגבי חלק מההוראות.

עו"ד יפעת רווה: הנושא הראשון הוא עבירה מינהלית חוזרת.

עו"ד יפעת רווה: פה הארכנו את התקופה לעבירה מינהלית חוזרת משנתיים לשלוש שנים.

עו"ד יפעת רווה: אנחנו סבורים שלא ראוי שאחרי שהסתיימו שנתיים אדם צפוי לכך שהעבירה המינהלית תחזור.

עו"ד יפעת רווה: לכן אנחנו מציעים שהגדרת "עבירה מינהלית חוזרת" שבסעיף 2(1) לחוק זה תחול רק על עבירות שנעברו לאחר תחילת חוק זה ואשר עם תחילת חוק זה טרם עברו שנתיים מיום ביצוע העבירה הקודמת.

שאול יהלום: טוב.

עו"ד יפעת רווה: בסעיף (ב) אנחנו מציעים הוראת מעבר לענין סעיף 14 לחוק זה – תוספת פיגור – בתיאום עם המרכז לגביית קנסות.

עו"ד לאה רקובר: לגבי עבירות שנעברו לפני תחילת החוק ההוראות לגבי תוספת הפיגורים בסעיף 17 ימשיכו לחול עד תחילת החוק ומתחילת החוק יחולו ההוראות החדשות ובלבד שתוספת הפיגור הראשונה בשיעור 50% לא תתוסף, כי אז זה יהיה לטובת החייבים.

עו"ד לאה רקובר: לפי השיעורים הקיימים והמצב הנוכחי היום זו תוספת פיגור של קצת יותר מ-10% בשנה, לפי סעיף 67 זה 10% בשנה.

עו"ד לאה רקובר: אם המועד לתשלום עבר לפני תחילת החוק, לא תתוסף תוספת של 50% אלא תוספות לפי סעיף 67 בחוק העונשין ללא התוספת של 50%.

שאול יהלום: זה סביר?

עו"ד יפעת רווה: כן.

עו"ד יפעת רווה: בניסוח בחוק יבוא שההוראות החדשות יחולו גם לגבי עבירות שנעברו לפני תחילתו ואולם לא תתוסף התוספת הראשונה של 50% כאשר המועד לתשלום עבר עם תחילת החוק.

שאול יהלום: טוב.

עו"ד יפעת רווה: הנושא השלישי הוא הוראת סעיף 22א(ג)(2) לחוק העיקרי הנוגעת לקיצור מועד ההתיישנות של העונש.

עו"ד יפעת רווה: מכיוון שזה לטובת הנקנס, אנחנו חושבים שזה צריך לחול גם על עבירות שנעברו לפני תחילתו של החוק.

עו"ד לאה רקובר: זאת אומרת, עכשיו יעשו מחיקה של העבירות?

עו"ד לבנת משיח: יש לכם 6 חודשים לעשות סריקה.

שאול יהלום: יש לך עכשיו חצי שנה לשלוח הודעות לאנשים, בעוד חצי שנה החוק נכנס לתוקף.

עו"ד יפעת רווה: נכתוב: הוראת סעיף 22א(ג)

עו"ד יפעת רווה: (2) לחוק העיקרי שבסעיף 17 לחוק זה תחול גם על עבירות שנעברו לפני תחילתו של חוק זה.

עו"ד יפעת רווה: מבחינתנו סיימנו.

שאול יהלום: נשמע את ההסתייגויות, רק הסתייגויות מהותיות.

עו"ד תמי סלע: יש שתי הסתייגויות מהותיות של חבר-הכנסת אופיר פינס, ויש כמה הסתייגויות לדיבור של חבר-הכנסת בשארה.

עו"ד תמי סלע: הסתייגות אחת של חבר-הכנסת פינס היא לקביעת קריטריונים לעבירה המינהלית כי היום אין קריטריונים כאלה בחוק.

עו"ד תמי סלע: ההצעה היא לקחת חלק מהקריטריונים שקיימים היום בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה שמתאים לקבוע אותם פה.

עו"ד תמי סלע: בסעיף קטן (א), בסעיף 1 לחוק שהוא הסעיף שמסמיך לקבוע עבירה כעבירה מינהלית ייאמר: בבואו לקבוע כי העבירה היא עבירה מינהלית, כאמור בסעיף קטן (א), ישקול השר בין היתר שיקולים אלה: השיקול האחד, העבירה מעצם טיבה אינה בעלת אופי פלילי מובהק.

עו"ד יעל ייטב: מעביד ניכה את הכסף מהעובדים שלו ולא העביר את הכסף למדינה.

עו"ד יעל ייטב: לפי פסיקת בית המשפט העליון זו גניבה.

עו"ד יעל ייטב: מדובר בעבירה מינהלית והיא בעלת אופי פלילי מובהק.

עו"ד יפעת רווה: זה נמצא היום בהנחיות.

עו"ד יפעת רווה: אני חושבת שזה נושא חדש כי זה לא סעיף ששינינו אותו.

עו"ד תמי סלע: הצעת החוק הזאת היא אוסף תיקונים על כל חוק העבירות המינהליות.

עו"ד תמי סלע: הקריטריון השני הוא שאכיפה מינהלית היא דרך האכיפה המתאימה והיעילה לעבירה הנדונה לאור מהותה, חומרתה, יסודותיה ושכיחותה.

שאול יהלום: מה דעתכן להוסיף את זה?

עו"ד יפעת רווה: זה נמצא היום בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה.

עו"ד יפעת רווה: להנחיות יש איזו שהיא גמישות ובכל מקרה לגופו אנחנו שוקלים את המכלול.

עו"ד יפעת רווה: יש דברים, כמו הדוגמה שהוזכרה עכשיו של עבירות מס, שבית המשפט כתב שזה דומה לגניבה אבל אנחנו חשבנו שזה מתאים לעבירה מינהלית והפכנו את זה לעבירה מינהלית.

עו"ד יפעת רווה: ייתכן שיאמרו עכשיו שהתקנות בענין עבירות מס הן אולטרה וירס.

שאול יהלום: מה קובע היועץ המשפטי?

עו"ד יפעת רווה: היועץ המשפטי לממשלה קבע הנחיות ורשימה של דברים.

עו"ד יפעת רווה: מה שהציע חבר-הכנסת פינס משתקף בהנחיות.

עו"ד תמי סלע: ההסתייגות השניה היא לסעיף 8 בחוק שקובע את שיקול הדעת של המפקח.

עו"ד תמי סלע: הסעיף קובע היום: היה למפקח או לרשם יסוד להניח כי האדם עבר עבירה שדינה קנס מינהלי קצוב.

עו"ד תמי סלע: .. רשאי הוא להטיל עליו את הקנס.

עו"ד תמי סלע: ההצעה היא לכתוב: יסוד סביר להניח.

עו"ד יפעת רווה: אין לנו שום התנגדות לכך ואנחנו מציעים להוסיף את זה גם לסעיף 9.

שאול יהלום: משרד המשפטים לא מקבל את ההצעה של חבר-הכנסת פינס לשני הקריטריונים.

שאול יהלום: אם הוא רוצה הוא יגיש הסתייגות.

שאול יהלום: תודה רבה לכם.