ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 469, 2002-05-14 10:00

אופיר פינס-פז: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אופיר פינס-פז: על סדר-יומנו הצעת חוק לתיקון דיני הקנין הרוחני (תיקוני חקיקה), התש"ס-2002.

אופיר פינס-פז: בבקשה, נציג משרד המשפטים, תציג את ההצעה הממשלתית.

עו"ד האוורד פולינר: הצעת החוק מבוססת על אמנות בינלאומיות: אמנת פריס – שמדינת ישראל חברה בה כבר יותר מ-50 שנה - ואמנת הטריפס, אמנות שמדינת ישראל מחוייבת ליישם אותן מאז שנת 2000.

עו"ד האוורד פולינר: ההצעה באה לתקן דברים הנוגעים לפטנטים ומדגמים, מה שנקרא בלשון המקצוע דין קדימה.

עו"ד האוורד פולינר: לפי נוסח החוק היום האפשרות לטעון דין קדימה מותנית באזרחות של בעל הבקשה לפטנט.

עו"ד האוורד פולינר: לפי האמנות אין זה מוצדק להתנות את הגשת הבקשה באזרחות של בעל הבקשה.

עו"ד האוורד פולינר: כל עוד מישהו הגיש את הבקשה בחוץ-לארץ במדינה שחברה באמנת פריס, או במדינה החברה בארגון הסחר העולמי, הוא זכאי להגיש את הבקשה בישראל במועד הספציפי וליהנות מדין קדימה.

עו"ד האוורד פולינר: דין הקדימה אומר שהתאריך של הגשת הבקשה בחוץ-לארץ יראו בו תאריך של הגשת הבקשה בישראל ואם בעל הבקשה היה הראשון להגיש את הבקשה, כי בפטנטים כל הקודם זוכה.

עו"ד האוורד פולינר: זה הרקע לסעיפים 1 ו-2.

עו"ד האוורד פולינר: כל היתר מדבר על החלפת המלים "מדינת איגוד" למלים "מדינה חברה".

עו"ד האוורד פולינר: בגלל אמנת הטריפס אנחנו חייבים לתת את ההטבות האלה לא רק במדינות שהן חברות באיגוד של אמנת פריס אלא בארגון הסחר העולמי.

עו"ד סיגל קוגוט: יש שני עיקרים להצעה הזאת: 1.

עו"ד סיגל קוגוט: התאמת מונחים.

עו"ד סיגל קוגוט: באמנה מופיע המונח "מדינת איגוד" ומבקשים להחליף ל"מדינה חברה".

עו"ד סיגל קוגוט: 2.

עו"ד סיגל קוגוט: המהות, לפיה אדם שהגיש בקשה באיזו שהיא מדינה לרשום את האמצאה שלו ומגיעים לו 12 חודשים כדי שהוא יוכל לרשום אותה גם בישראל בלי שמישהו אחר יגנוב לו אותה, לא יהיה חייב להיות דווקא אזרח ותושב.

עו"ד סיגל קוגוט: אם, למשל, ישראלי המציא משהו והוא הגיש בקשה לרשום את האמצאה בארצות-הברית ואחר-כך בא לארץ ומבקש לרשום את האמצאה לפי הדין הישראלי, יספרו לו את 12 החודשים מהיום שהוא הגיש את זה בארצות-הברית.

אופיר פינס-פז: אם הוא לא ישראלי, הוא יכול לרשום פטנט בארץ?

עו"ד אלן זיסבלט: כן.

אופיר פינס-פז: גם בדין הקיים הוא יכול לעשות זאת.

אופיר פינס-פז: מה ההבדל?

עו"ד ארנן גבריאלי: אנגלי שיגיש היום בקשה ראשונה בצרפת ואחר-כך הוא יבוא לישראל לבקש את דין הבכורה, יגידו לו: את הבקשה הראשונה שלך לא הגשת בארץ שאתה אזרח או תושב בה אלא בארץ אחרת ולא ניתן לך את זכות הקדימה.

עו"ד ארנן גבריאלי: זה מנוגד גם לאמנת פריס וגם להסכם הטריפס.

אופיר פינס-פז: זה הדין בכל המדינות?

עו"ד אלן זיסבלט: כן.

עו"ד אלן זיסבלט: לפני זמן רב הבאנו תיקונים כדי להתאים את הדין שלנו להסכם הטריפס שהוא היום ההסכם הבינלאומי המחייב.

עו"ד אלן זיסבלט: עכשיו אלה השאריות בתחום הקנין הרוחני כי חלק מהדברים נשכח.

אופיר פינס-פז: יש למישהו הסתייגויות מההצעה הזאת?

עו"ד סיגל קוגוט: אני מבקשת ללבן את השאלה של התחילה.

עו"ד סיגל קוגוט: מוצע פה להחיל את החוק רטרואקטיבית מה-1 בינואר 2000.

עו"ד סיגל קוגוט: החוק הזה נועד להגן על קנין, על מי שהגיש אמצאה ורוצים לגנוב לו אותה.

עו"ד סיגל קוגוט: אבל אם מישהו כבר נרשם, ועכשיו אני אומרת שהוא חל רטרואקטיבית, המשמעות היא שהחוק מפקיע רישומים של אדם שהסתמך על הדין הישראלי הקיים גם אם הוא הסתמך עליו שלא כדין.

עו"ד סיגל קוגוט: אתה עושה כאן דבר רטרואקטיבי שבדיעבד משנה זכויות.

עו"ד ארנן גבריאלי: זה לא יפגע באף אחד אבל זה יכול להועיל למישהו.

עו"ד סיגל קוגוט: אם אתה קובע שתחילתו של חוק זה ב-1 בינואר 2000, אתה לוקח שנתיים שהיו בהן כל מיני עניינים – אני לא יודעת אם היו – וכך אתה משנה את הזכויות בדיעבד.

עו"ד סיגל קוגוט: אם אתה רוצה להועיל אתה יכול להגיד שתחולתו של חוק זה גם על בקשות שהוגשו לפני תחילתו, ובלבד שלא נרשם על שם מישהו אחר.

עו"ד סיגל קוגוט: כך אתה לא פוגע בקנין של מישהו אחר למרות שמישהו ניצל לרעה את הדין הישראלי.

עו"ד ארנן גבריאלי: הטריפס מחייב אותנו ל-1 בינואר 2000.

עו"ד ארנן גבריאלי: לא צריך לשכוח שזה היה הדין גם לפני התיקון.

עו"ד ארנן גבריאלי: היתה אמנת פריס אבל לא היתה מגבלה שהוא יהיה אזרח או תושב של המדינה שבה הוא הגיש את הבקשה.

עו"ד ארנן גבריאלי: אם כותבים שהחוק יחול רטרואקטיבית מה-1 בינואר 2000, אנחנו משאירים את הדין הקיים ומבטלים את התיקון שהוכנס כאן בטעות.

עו"ד ארנן גבריאלי: לדעתי, לא פוגעים בזכויות של אף אחד.

עו"ד ארנן גבריאלי: להיפך, יכול לקרות שלמישהו לא נותנים את הפטנט בגלל התקלה הזאת.

עו"ד סיגל קוגוט: ואם כבר נתנו לו את הפטנט?

עו"ד ארנן גבריאלי: לא קרה כלום.

עו"ד ארנן גבריאלי: נניח שאזרח הגיש בקשה בצרפת ואחר-כך הוא בא לישראל להגיש בקשה.

עו"ד ארנן גבריאלי: אז אומר לו פה רשם הפטנטים: אתה לא אזרח או תושב צרפתי ולכן אתה לא יכול להסתמך על זכות הקדימה.

עו"ד ארנן גבריאלי: היום אנחנו באים לתקן את זה.

עו"ד סיגל קוגוט: אם רשמו את הפטנט על שם מישהו אחר?

עו"ד ארנן גבריאלי: אז אין ספק שדחו אותו שלא כדין ובניגוד להוראות אמנת פריס והסכם הטריפס.

עו"ד סיגל קוגוט: נכון, אבל זה לא בניגוד לדין הישראלי.

אופיר פינס-פז: לא נלך לחקיקה רטרואקטיבית.

עו"ד סיגל קוגוט: אפשר להגיד שזה יחול על בקשות שהוגשו טרם תחילתו של חוק זה, ובלבד שלא נרשם על שם מישהו אחר.

אופיר פינס-פז: אם נעשה את זה רטרואקטיבית, אנשים יגישו משפטים ויגידו: נתת את הפטנט למישהו אחר, אז נצטרך לקחת את הפטנט ממישהו אחר ולתת אותו לאיש הזה, והכול בחקיקה רטרואקטיבית.

עו"ד ארנן גבריאלי: למי שהגיע לו כדין.

אופיר פינס-פז: את זה יקבע בית-המשפט.

אופיר פינס-פז: פה אתה אומר לי כמחוקק: תהיה צד במשפט.

עו"ד ארנן גבריאלי: למיטב ידיעתנו אין אף מקרה כזה.

אופיר פינס-פז: בתקופה שאני מכהן כאן כיושב-ראש אני לא זוכר שקיבלנו החלטה רטרואקטיבית באופן כל כך בוטה כשהמועד הוא ינואר 2000 בזמן שאנחנו במאי 2002.

אופיר פינס-פז: יכול להיות שדורית זוכרת.

דורית ואג: לא.

אופיר פינס-פז: היו משמעויות רטרואקטיביות לחקיקה שלנו אבל לא באופן כל כך בוטה.

מיכל חכמי: לא סביר שהיה אפילו מקרה אחד.

עו"ד אלן זיסבלט: נוכל לקבל את ההצעה של גב' קוגוט שזה חל מה-1 בינואר 2000 אבל זה לא גורע מזכויות שנרשמו.

עו"ד ארנן גבריאלי: לאור הפסיקה הישראלית שאומרת שחקיקה ישראלית באה לתת תוקף בדין הפנימי לאמנות בינלאומיות, צריך לפרש אותה לפי האמנות הבינלאומיות.

אופיר פינס-פז: לצערי יש הרבה אמנות בינלאומיות שישראל חתמה והממשלה אישררה אותן אבל החוקים הקשורים בהן לא עברו.

עו"ד ארנן גבריאלי: צריך לזכור שהסכם הטריפס היא האמנה הבינלאומית היחידה שיש לה שיניים וסנקציות.

אופיר פינס-פז: הנוסח יהיה: התחילה של החוק תהיה עם כניסתו של החוק לתוקף.

אופיר פינס-פז: התחולה תהיה גם לגבי בקשות שהוגשו מינואר 2000.

אופיר פינס-פז: אני מאשר את הצעת חוק לתיקון דיני הקנין הרוחני (תיקוני חקיקה), התש"ס-2000, לקריאה שניה ושלישית.

אופיר פינס-פז: צו חתימה אלקטרונית (קביעת תוספות לחוק), התשס"ב-2002

אופיר פינס-פז: אנחנו עוברים לצו חתימה אלקטרונית (קביעת תוספות לחוק), התשס"ב-2002.

עו"ד סיגל קוגוט: צו החתימה האלקטרונית אושר בוועדה אבל היו הערות של כל מיני גופים שהתבקשנו לברר אותן וצריך לאשר אותו סופית בנוסח הבא.

עו"ד סיגל קוגוט: לגבי הערת אזהרה, היום אין דרישת חתימה ולכן הצו לא רלוונטי.

עו"ד סיגל קוגוט: לגבי כרטיסי חיוב, אכן הוכנסה הוראה שזה יפוג בעוד תשעה חודשים.

עו"ד סיגל קוגוט: הסעיף של כללי הבנקאות נותר בעינו.

עו"ד סיגל קוגוט: המונח בפקודת החברות היום הוא "שטרי מניה למחזיק כתב זה" ולא "כתב מניה".

עו"ד סיגל קוגוט: את הסכם העברת המניה לא צריך להכניס לתוספת מאחר שאין סכנה שהעתקים רבים שלו יפגעו במישהו בגלל התוכן.

עו"ד סיגל קוגוט: תיקנו טעות סופר בסעיף קטן (7), ההפניה היתה לא נכונה לכן התקנה הנכונה היא 272.

אופיר פינס-פז: אני מאשר את ההודעה הזאת.

אופיר פינס-פז: אני מודה לכם.

אופיר פינס-פז: הישיבה נעולה.