ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 428, 2002-01-29 12:00

אופיר פינס-פז: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אופיר פינס-פז: מונחות בפנינו שתי הצעות חוק: הצעה ראשונה של חבר-הכנסת אמנון רובינשטיין למימוש תביעות, התשס"א-2001, כפי שעברה בקריאה טרומית, והצעת חוק מטעמה של הממשלה באמצעות משרד המשפטים שלפי הבנתי אתה מוכן לראות בה מצע לדיון.

אופיר פינס-פז: אתה מהנהן בראשך לאות "כן", משמע נתייחס בדיון להצעת החוק בנוסח הלבן, כפי שהוכנה על-ידי הממשלה, שהוא נוסח יותר מאוזן בין התובע לבין הנתבע.

אופיר פינס-פז: בבקשה, נציגת משרד המשפטים, תציגי את הנוסח.

עו"ד תמי סלע: הנוסח מכניס סייגים שעליהם סיכמנו עם חבר-הכנסת רובינשטיין בישיבות עם שר המשפטים שבאים גם להגן על הנתבע שהופך לחייב בהוצאה לפועל.

עו"ד תמי סלע: בעיה אחת שעוררנו היא שכיוון שזה מוגש ישר להוצאה לפועל, יהיה לנתבע או לחייב, פחות זמן להגיב מאשר במקרה שבו זה עובר דרך בית-המשפט ואחר-כך מגיע להוצאה לפועל.

עו"ד תמי סלע: לכן גם הארכנו את זמן התגובה בהוצאה לפועל.

אופיר פינס-פז: כמה תביעות כאלה יש היום בבתי-המשפט?

עו"ד תמי סלע: בסביבות 140,000, שמהן מחצית תביעות אזרחיות, חלק בסדר דין מקוצר.

אמנון רובינשטיין: אלה עיקר התביעות.

אופיר פינס-פז: זה מחצית מהתביעות האזרחיות?

השופט אלון גילון: זה כמעט 10% מכל התיקים שלנו בבתי-המשפט.

אופיר פינס-פז: אם החוק הזה עובר, אפשר לעשות איזה שהוא קיצוץ בהנהלת בתי-המשפט?

השופט אלון גילון: לא.

אופיר פינס-פז: למה לא? אפשר להבין שכן.

אופיר פינס-פז: ברור שאם החוק הזה עובר נצטרך להגדיל את ההוצאה לפועל, הרי מישהו צריך לטפל בדברים.

אופיר פינס-פז: יכול להיות שנצטרך להעביר מפה לשם.

עו"ד תמי סלע: עניינה של הצעת החוק הזאת הוא למנוע כפילות מינהלית שקיימת כאשר התביעות האלה מגיעות לבתי-המשפט וחלק גדול מהן מגיע אחר-כך גם להוצאה לפועל.

עו"ד תמי סלע: זה לא שהיום הן בכלל לא מגיעות להוצאה לפועל, בתביעות האלה ניתנים ברוב המקרים פסקי דין בהעדר הגנה ואחר-כך הן מגיעות לשם.

אופיר פינס-פז: כמה מהמקרים הם בהעדר הגנה?

עו"ד תמי סלע: ב-85% מהתיקים אין אפילו בקשת רשות להתגונן.

עו"ד תמי סלע: למרות שניתנת רשות להתגונן אפילו לא מוגשת בקשה.

עו"ד תמי סלע: מדובר פה על סוג של תביעות שבהן לנתבע כנראה אין עילת הגנה טובה בגלל שהתביעה פשוטה ומבוססת על ראיות ולכן יש עליו נטל להראות שבכלל יש לו עילה טובה ואין לו זכות מוקנית להגיש כתב הגנה.

עו"ד תמי סלע: לכן לא מוגשות הרבה בקשות רשות להתגונן.

עו"ד תמי סלע: מתוך הבקשות שמוגשות במחצית מהן ניתנת רשות להתגונן.

אמנון רובינשטיין: 7%, מחצית מה-15%.

עו"ד תמי סלע: ההצעה הזאת אומרת שברגע שיש סוג של תגובה או התנגדות, חוזרים לבית-המשפט.

עו"ד תמי סלע: אלה לא המצבים שמדאיגים אותנו.

אופיר פינס-פז: אתם מעריכים ש-7% מכלל התביעות חוזרות לבית-המשפט?

עו"ד תמי סלע: מכיוון שהאחוז שמטופל טיפול שיפוטי בבית-המשפט הוא כל כך קטן, עדיף שזה יתחיל בהוצאה לפועל כי ברוב המקרים ניתן פסק דין בהעדר הגנה ומגיע לביצוע בהוצאה לפועל.

אופיר פינס-פז: לפי ההצעה הזאת חוסכים זמן כתוצאה מטיפול במסלול אחד ולא בשני מסלולים.

אמנון רובינשטיין: חוסכים הוצאות משפטיות.

עו"ד סיגל קוגוט: שכר טרחה.

עו"ד אמנון לורך: וכפל אגרה.

אופיר פינס-פז: למה שכר הטירחה מושת על הנתבע?

אופיר פינס-פז: כשאני תובע אותך בתביעה אזרחית ואת מפסידה, בית-המשפט יפסוק לי הוצאות סמליות.

אופיר פינס-פז: למה ההוצאות לא מייצגות את ההוצאות בפועל?

אופיר פינס-פז: אני מקבל שזה בכפוף לשיקול דעת.

אופיר פינס-פז: למה שהשופט לא ישאל את הצדדים כמה עלה להם הענין ושזה ייכנס לשיקול הדעת שלו?

עו"ד תמי סלע: אין הנחיות בענין הזה.

השופט אלון גילון: משום שכאשר בית-המשפט פוסק הוצאות הוא מתחשב בתעריף המינימלי של לשכת עורכי הדין.

השופט אלון גילון: יש עורך דין שלוקח 1,000 שקל על תיק ועורך דין אחר לוקח 500 שקל על אותו תיק.

השופט אלון גילון: אם בית-המשפט יפסוק רק לפי השכר שמקבל עורך הדין, כולם ילכו רק לעורכי הדין הטובים.

עו"ד אמנון לורך: בארצות-הברית בכלל לא פוסקים הוצאות מפני שכאשר תבעתי לך בעילה א', כתוצאה מזה נגרם לי נזק מכך שהוצאתי כסף על עורך הדין.

עו"ד אמנון לורך: תבוא תוכיח את הנזק שלך וזו כבר עילה אחרת, תלך תתבע אותי.

עו"ד אמנון לורך: תיאורטית אפשר לעשות את זה.

עו"ד אמנון לורך: נדמה לי שלאחרונה יש הנחיות של הנשיא ברק בענין הזה שאנשים יביאו לשופט ראיות בענין ההוצאות לפני הפסיקה ובית-המשפט יתחשב בענין הזה.

אופיר פינס-פז: זה מה שאני מבקש.

אופיר פינס-פז: אני אעביר מכתב לכבוד נשיא בית-המשפט העליון כדי לקבל חוות דעת.

עו"ד תמי סלע: הנושא הזה נבחן על-ידי ועדת משנה של הוועדה המייעצת לסדר הדין האזרחי שהוקמה בראשותה של השופטת ברקאי בענין ההוצאות.

השופט אלון גילון: פעם היו נותנים רק את התעריף המינימלי, היום כבר יש שיפור ונותנים יותר.

עו"ד תמי סלע: אנסה להציג את הדברים לפי הסעיפים.

עו"ד תמי סלע: כמו שאתם רואים הסעיף עכשיו הוא כתיקון לחוק ההוצאה לפועל ולא כהצעת חוק בפני עצמה כי אין סיבה לקבוע חוק נפרד למימוש תביעות, יש לנו כבר את ענין השטרות וביצוע פסקי הדין.

עו"ד תמי סלע: פה מדובר על הגשת תביעות בסכום כסף קצוב.

עו"ד תמי סלע: הגבלנו את המנגנון הזה עד 50,000 שקלים ומעבר לכך זה יהיה בבית-המשפט.

עו"ד תמי סלע: בסעיף (א) זה עדיין לא חל על כל סוגי התביעות שמוגשות היום לסדר דין מקוצר אלא רק על תביעות שמבוססות על חוק ממש כמו תביעות ארנונה, או על חוזה מפורש בכתב כמו תביעות של החברות הסלולריות.

עו"ד תמי סלע: לפי סדר דין מקוצר אפשר להגיש גם תביעות שנעשות על חוזה בעל-פה ולא מפורטת התחייבות שניתנה וגם תביעות של פינוי מקרקעין.

אמנון רובינשטיין: לא כללנו את זה.

עו"ד תמי סלע: יש פה שיפור לעומת סדר הדין המקוצר בתקנות, שם נדרשת ראיה רק על חלק מהתביעה, פה מתבקשים להגיש תצהיר או ראיה אחרת על כל התביעה.

עו"ד תמי סלע: בסעיף (ב) מדובר על כך שהתובע צריך להמציא לנתבע מכתב התראה על כך שהוא עומד להגיש את התביעה.

אופיר פינס-פז: אני מבקש שזה לא יהיה בדואר רגיל אלא בדואר רשום.

עו"ד תמי סלע: דואר רשום הוא בעייתי יותר מאשר דואר רגיל מכיוון שכאשר אדם נדרש ללכת ולקחת את המכתב ובבית הדואר הוא רואה שזה מטעמו של אדם שהוא חייב לו הוא פשוט לא יקח את זה.

עו"ד תמי סלע: הסיכוי שאדם יקח את המכתב הזה בדואר רגיל ויפתח אותו הוא הרבה יותר גדול.

עו"ד תמי סלע: בגלל זה יש היום מגמה לעבור להמצאה של המסמך בדואר רגיל גם בעניינים אחרים, לא לגבי כתב טענות ראשוני בבית-המשפט אבל פה מדובר על התראה.

עו"ד תמי סלע: ברור שאחר-כך האזהרה תומצא בהמצאה מלאה – כמו שיש בהוצאה לפועל – גם שליח שמודיע על כך ואחרי שלוש פעמים יכולים להדביק את ההודעה.

אופיר פינס-פז: למה שלא נעשה את זה מלכתחילה?

עו"ד סיגל קוגוט: יש הבדל בין ההתראה לאזהרה.

עו"ד תמי סלע: ההמצאה היא לא של מסמך מטעם בית-המשפט או מטעם ההוצאה לפועל, זה מכתב שהתובע מוציא לנתבע, או של צד אחד שמוציא לצד השני על כך שהוא עומד להגיש תביעה.

עו"ד תמי סלע: בכלל לא נכנסנו להליך המשפטי.

אופיר פינס-פז: אבל יכול להיות שאם ההתראה תגיע ליעדה, היא תחסוך את ההליך כולו.

אופיר פינס-פז: למה שלא נשקיע בענין הזה מאמץ יותר גדול?

אופיר פינס-פז: אם אדם יראה שאין לו בכלל סיכוי לעמוד נגד התובע אולי הוא ישלם.

אופיר פינס-פז: אם הוא לא יקבל את ההתראה, ממילא הוא לא ידע שהולכים להגיש נגדו תביעה להוצאה לפועל והיכולת שלו להתגונן קטנה יותר כי את נותנת לו 30 יום והוא יכול לעשות עם זה משהו.

עו"ד תמי סלע: זה אחד היתרונות.

עו"ד תמי סלע: לא נכנסנו לכותלי בית-המשפט או להוצאה לפועל ויכול להיות שזה יאפשר לסיים את הסכסוך בפחות הוצאות ובפחות בעייתיות.

עו"ד תמי סלע: הנתונים של הנהלת בתי-המשפט מלמדים שדווקא במסירה בדואר רשום עם אישור מסירה המסמכים חוזרים.

עו"ד תמי סלע: לא יודעים איפה הם והתוצאות הן בעייתיות.

עו"ד אמנון לורך: הדין בארצות-הברית הוא שאם נמסר דבר דואר למשלוח יש חזקה שדבר הדואר נתקבל על-ידי הנמען.

עו"ד אמנון לורך: נקודה.

עו"ד אמנון לורך: סוף.

עו"ד אמנון לורך: לא משנה כלום.

עו"ד אמנון לורך: בהמשך להערה של גב' תמי סלע, אני אומר לך שאין דבר כזה שחייב לוקח את הדואר הרשום שלו.

עו"ד תמי סלע: סעיף (ג) הוא פרוצדורלי ואולי נכון יהיה לקבוע אותו בתקנות.

אמנון רובינשטיין: הסכמתי לזה אבל המיקום לא נקבע.

עו"ד תמי סלע: בסעיף (ד) אנחנו מאריכים את המועד להמצאת האזהרה ל-30 ימים כדי לתת לחייב או לנתבע מספיק זמן כדי להתארגן ולהגיב לתביעה.

אמנון רובינשטיין: צריך לחשוב אם זה יהיה כאן או בתקנות.

עו"ד אמנון לורך: במקום לכתוב 30 ימים אולי כדאי לכתוב סדר דין מקוצר.

אופיר פינס-פז: כמה זה בסדר דין מקוצר?

עו"ד אמנון לורך: זה 30 ימים אבל בכל פעם משנים את זה.

עו"ד אורון קיצטלר: בהוצאה לפועל זה 20 ימים.

אמנון רובינשטיין: בגלל זה הסכמנו ל-30 ימים.

אופיר פינס-פז: תקבעו את זה לפי סדר דין מקוצר, כרגע זה אותו הדבר.

עו"ד תמי סלע: ברגע שמוגשת התנגדות, התביעה עוברת לבית-המשפט ורואים אותה כמו תביעה רגילה בסדר דין מקוצר.

עו"ד תמי סלע: סעיף (ה) נוגע לאזהרה.

עו"ד תמי סלע: בטופס נאמר היום שהחייב צריך להגיב תוך 21 ימים.

עו"ד תמי סלע: הדבר הזה נאמר בחוק ההוצאה לפועל.

עו"ד תמי סלע: לכן אמרנו כאן שעל אף האמור בסעיף 7 – הסעיף שקובע את התקופה לענין האזהרה – התקופה פה תהיה 30 ימים.

אופיר פינס-פז: אני בעד להאריך קצת כי אין לו הליך של בית-המשפט.

עו"ד תמי סלע: לכן באה ההתראה של 30 הימים.

עו"ד אמנון לורך: עד שלא מסרו לו אותה הזמן לא מתחיל עבורו.

עו"ד תמי סלע: סעיף (ו) בא להתמודד עם מצב שבו בהוצאה לפועל הוגש פסק דין לביצוע, או שטר, ואז ניתן לנקוט הליכים לפני מתן אזהרה כמו עיקולים וכל מיני הליכי ביצוע.

אמנון רובינשטיין: צריך לאחד את סעיפים (ה) ו-(ו) לסעיף אחד.

אמנון רובינשטיין: פעמיים כתוב "על אף".

אמנון רובינשטיין: תחשבו על זה.

אמנון רובינשטיין: זה יותר אסתטי.

עו"ד תמי סלע: סעיף (ז) בא למנוע תופעה שקיימת היום בשטרות שמגישים את התביעה דווקא לבית-המשפט מתוך אינטרס של שכר טרחת עורכי הדין.

עו"ד תמי סלע: כאן קבענו שאם ניתן היה להגיש את התביעה ישירות להוצאה לפועל ולמרות זאת היא הוגשה לבית-המשפט, לא ייפסק שכר טרחה פעמיים.

אופיר פינס-פז: לא יהיה כפל שכר טרחה.

עו"ד תמי סלע: סעיף (ח) מאפשר לשר המשפטים להגדיל את הסכום שאותו ניתן להגיש במסלול הזה, באישור ועדת החוקה, כמו שזה קיים לגבי תביעות לבית-משפט שלום.

עו"ד תמי סלע: הסיפא היא סעיף מעבר.

אופיר פינס-פז: חבר-הכנסת אמנון רובינשטיין, בבקשה.

אמנון רובינשטיין: אין לי הערות.

אופיר פינס-פז: בבקשה, אמנון לורך.

עו"ד אמנון לורך: בוועדת סדר הדין האזרחי העלה השופט שטרוזמן דעה, אני לא יודע אם היא נשקלה, שצריך שכל התביעות תוגשנה בגלל שגם בתביעות רגילות לא מגישים כתבי הגנה, בוודאי בתביעות קטנות, כי זה לא מעניין את החייב אם הפרוצדורה תהיה כתב הגנה או בקשת רשות להגן.

עו"ד אמנון לורך: הוא גרס שלא צריך להגביל את סוגי התביעות שמגיעות אלא להגיד שכל התביעות תוגשנה להוצאה לפועל ורק מה שיגישו בו כתב הגנה יעבור לרשם.

אמנון רובינשטיין: נכון, אבל אנחנו הולכים בהדרגה.

עו"ד אמנון לורך: נראה לי ש-50,000 זה סכום נמוך קצת.

עו"ד אמנון לורך: הייתי מעלה את זה ל-100,000 שקל.

עו"ד אמנון לורך: אם זה יהיה 50,000 שקל זה יפעל לגבי המון חייבים קטנים ואילו החייבים הבינוניים ילכו במסלול הארוך ובכך אנחנו עושים להם הטבה.

עו"ד אמנון לורך: בסדר הדין המקוצר לוקח הרבה זמן עד הרגע שמקבלים את פסק הדין.

עו"ד אמנון לורך: אנחנו עושים טובה לאדם כזה כי יחכו לו עד שמוסרים לו מסירה, עד שהרשם יוכל לחתום על הטופס.

עו"ד אמנון לורך: לוקח שלושה שבועות למסור טופס מסירה.

אופיר פינס-פז: האם יש לכם נתון סטטיסטי כמה מהתביעות הם מעל 50,000?

עו"ד תמי סלע: הרוב המכריע.

עו"ד אמנון לורך: אתה עוזר למי שנקראים "העשירים".

אופיר פינס-פז: אתה לא עוזר, אתה לא משנה את מצבם.

נסים זאב: מי שחייב 100,000 שקל הוא עשיר?

נסים זאב: בדרך כלל מי שחייב משכנתא זה מעל 50,000 שקל.

אופיר פינס-פז: דניאל לימור, יש לך הערות?

אופיר פינס-פז: לא.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שיהיה כתוב שהחוק הזה חוסך עלות.

דניאל לימור: על פניו החוק הזה אמור לחסוך.

אופיר פינס-פז: ללשכת עורכי הדין יש הערות?

עו"ד אורון קיצטלר: צריך לעשות מאוד בזהירות את ההעברה של הסמכויות מהרשות השופטת אל הרשות המבצעת.

עו"ד אורון קיצטלר: אנחנו מערבבים פה שתי רשויות בהוצאה לפועל.

עו"ד אורון קיצטלר: זה חטא קדמון כי בשום מדינה הרשות המינהלתית היא לא רשות שיפוטית.

עו"ד אורון קיצטלר: אצלנו זה קיים רק בצ'קים ובמשכנתאות.

אמנון רובינשטיין: איזו פגיעה יש פה בזכות של אזרח?

עו"ד אורון קיצטלר: לא פעם הגשתי אצל השופט גלים תביעה בסדר דין מקוצר והוא שולח אלי ואומר: למה אתה חושב שזה בסדר דין מקוצר?

עו"ד אורון קיצטלר: רשם בהוצאה לפועל לא יעשה את זה אף פעם.

עו"ד אורון קיצטלר: צריכה להיות בדיקה בבית-המשפט והוא יכול להחליט אם התביעה הזאת ראויה לסדר דין מקוצר, או לא, או תביעות מהירות של 50,000 שקל.

עו"ד אורון קיצטלר: אני לא יודע איך זה משתלב עם התביעות בסדר דין מהיר.

עו"ד תמי סלע: התביעות בסדר דין מהיר לא כוללות את התביעות בסדר דין מקוצר.

עו"ד אורון קיצטלר: לדעתנו, לא בטוח שקיים היום סדר דין מקוצר לתביעה עד 50,000 שקל.

עו"ד אורון קיצטלר: זו גישה של משרד המשפטים.

עו"ד תמי סלע: בעקבות הערות שזה לא מספיק ברור, זה נכנס בתיקון שני לתקנות.

עו"ד אורון קיצטלר: בענין של 50,000 שקל אנשים מתגוננים לא משום שבאמת הם חייבים את הכסף.

עו"ד אורון קיצטלר: הם לא מתגוננים כי להתגונן עולה סכום יותר גבוה מאשר 50,000 ואם יש סיכוי שהוא יפסיד לא שווה לו להיכנס לזה.

עו"ד אורון קיצטלר: במקרה אחר לאדם אין כסף והוא אומר: יהיה פסק דין, אני לא אשלם כי אין לי ממה לשלם, זה יגיע להוצאה לפועל ושם אני אטען לתשלומים, או לפריסה.

עו"ד אורון קיצטלר: לכן לפחות לגבי חלקם ההתגוננות היא לא משום שהם חייבים את הכסף, רובם לא מתגוננים משום שזה עולה הרבה כסף.

נסים זאב: עד 50,000 שקל אנשים חושבים שהם לא חייבים ומעל 50,000 שקל אנשים חושבים שהם כן חייבים?

נסים זאב: אני מכיר תביעה על 800 שקלים כאשר אדם לקח עורך דין וזה עלה לו 4,000 שקל.

נסים זאב: הוא עשה זאת בגלל העקרון.

אופיר פינס-פז: על-פי החוק הזה ברגע שהוא רוצה להתגונן, זה הולך לבית-המשפט בלי שיקול דעת.

אמנון רובינשטיין: אין שינוי לרעה של אף מתדיין, יש פה מניעת כפילות.

עו"ד סיגל קוגוט: אם שופט בוחר תיק, יש שינוי מצב לרעה.

אמנון רובינשטיין: אני מזמין אותך לשופטים שעושים את זה, זה 500 ליום.

אופיר פינס-פז: ראש ההוצאה לפועל אישית יתעסק בזה.

עו"ד סיגל קוגוט: ראש ההוצאה לפועל יבדוק כל תיק?

עו"ד סיגל קוגוט: הוא יתמוטט.

השופט אלון גילון: ממילא הוא מטפל בזה.

עו"ד סיגל קוגוט: לפחות עינם שוזפת את התיק.

עו"ד אמנון לורך: בכל מקום ראש ההוצאה לפועל הוא גם רשם בית-המשפט והוא בודק את זה .

אופיר פינס-פז: אני מציע שבחוק תהיה הנחיה – אני לא יודע איך לנסח אותה – שאומרת שאם רשם, או ראש הוצאה לפועל, או כל גורם בהוצאה לפועל סבור שהפרוצדורה לא נכונה, זה לא סדר דין מקוצר וכן הלאה, תהיה לו סמכות לא להשאיר את זה בהוצאה לפועל אלא להעביר את התביעה.

עו"ד סיגל קוגוט: לכאורה אדם יכול לבוא עם תביעה רגילה להוצאה לפועל, לקרוא לה סדר דין מקוצר, ואם מישהו לא יגיב הוא גמר.

עו"ד אורון קיצטלר: כתוב בחוק "על חוזה מפורש בכתב, ואשר יש עליו ראיה בכתב".

עו"ד אורון קיצטלר: הביטוי "מפורש" יכול להיות בהרבה צורות, מי יחליט מהו "מפורש"?

עו"ד אורון קיצטלר: אפשר לכתוב: יש ראיה על הסכום או על התביעה.

עו"ד סיגל קוגוט: יש פה שאלות משפטיות כבדות.

אופיר פינס-פז: צריך לתת לגורם מוסמך בהוצאה לפועל שיקול דעת להגיד שהתיק לא מתאים ולהחזיר אותו לבית-המשפט בלי קשר אם הוא התגונן או לא.

עו"ד אמנון לורך: צריך למחוק את המלים "ואשר יש עליו ראיה בכתב".

עו"ד אורון קיצטלר: לגבי הנקודה של 30 ימים שמופיעה בסעיף (ד).

עו"ד אורון קיצטלר: הארכת מועד בחוק יכולה להיות רק על-פי טעם מיוחד, בתקנות היא יכולה להיות גם לא על-פי טעם מיוחד.

עו"ד אורון קיצטלר: אני מעדיף שזה יהיה בתקנות.

עו"ד אורון קיצטלר: יש נקודה של מילכוד התובע בנושא העיקולים.

עו"ד אורון קיצטלר: רוב התביעות בסדר דין מקוצר באות מבנקים ומגופים שמטילים עיקולים ברגע הגשת התביעה.

עו"ד אורון קיצטלר: היתה תקופה בה שינו את הסעדים הזמניים ואמרו שזה לא יגרום נזק לנתבע.

עו"ד אורון קיצטלר: היום חזרו למצב של עיקול על-פי ראיה מהימנה בכתב.

עו"ד אורון קיצטלר: אין ספק שבתביעות מסוג כזה עיקול ניתן כדבר שבשיגרה, בצדק, כי זה כמו צ'ק, יש ראיה בכתב וניתן עיקול.

אופיר פינס-פז: מה עושים עם כל העיקולים האלה?

אופיר פינס-פז: עושים מכירה פומבית של החפצים?

השופט אלון גילון: כן.

השופט אלון גילון: יש מחסנים וחנויות שמוכרות את הדברים האלה.

השופט אלון גילון: הם מפרסמים את זה בעתונים.

אופיר פינס-פז: ממי אפשר לקבל על זה מידע?

השופט אלון גילון: מההוצאה לפועל.

השופט אלון גילון: כממונה על חוק חופש המידע אם יבקשו ממני מידע על מכירה פומבית אין סיבה שלא אתן אותו.

אופיר פינס-פז: אני מבקש נתונים על סך כל המכירות, סך כל הפריטים, מהי חלוקת ההכנסות ומה עושים עם הכסף.

עו"ד אורון קיצטלר: לגבי העיקולים, כשהיום אתה מגיש תביעה בבית-המשפט אתה יכול להגיש עיקול זמני מיידי, זאת אומרת, לא פגעת בו מבחינת הזכויות שלו.

עו"ד אורון קיצטלר: אם אתה לא מאפשר את הדבר ופוגע פה בזכות התובע להגיש את התביעה הזאת בבית-משפט רגיל על-מנת לזכות בעיקולים, אתה מחטיא את מטרת החוק כי רוב התביעות האלה יוגשו בבית-המשפט בשביל לזכות בעיקולים.

אופיר פינס-פז: איך החוק מאפשר לו לעשות עיקולים?

עו"ד אורון קיצטלר: החייב יודע שיש נגדו תביעה, יש לו 30 ימים והוא מוציא את כל הכסף.

עו"ד אורון קיצטלר: היום יש שינוי מהותי בבנקים בנושא העיקולים.

עו"ד אורון קיצטלר: פעם אם החשבון היה בחובה, הבנק היה אומר: אדוני, אין כסף בחשבון והעיקול לא תופס.

עו"ד אורון קיצטלר: היום אם החשבון בחובה אבל לחברה יש אשראי, מורידים מהאובליגו של אותה חברה את סכום העיקול ואומרים לחברה: את חייבת לשים בצד 50,000 שקל מהאובליגו שלך.

עו"ד אורון קיצטלר: אני לא מדבר על עיקולים של ביטוחי חיים.

עו"ד תמי סלע: ההערה נכונה ולא נתנו מספיק את הדעת על הענין הזה.

אמנון רובינשטיין: כמו בביצוע שטר.

עו"ד תמי סלע: צריך לאפשר עיקולים שהם כמו בסעד זמני בתביעה בבית-משפט.

עו"ד תמי סלע: זאת נקודה שצריך לבדוק אותה.

עו"ד תמי סלע: אני מסכימה שאם לא תהיה אפשרות לעשות עיקולים עם הגשת התביעה להוצאה לפועל, נחטיא את המטרה כי אנשים לא יגישו את זה.

עו"ד סיגל קוגוט: אבל ההליך לא יכול להיות כמו בהוצאה לפועל כי התביעה היא פסק דין על תנאי.

עו"ד אמנון לורך: זה כמו ביצוע שטר בבית-משפט, לא כמו בהוצאה לפועל.

עו"ד אורון קיצטלר: אם מתקנים את זה צריך לתקן גם את הנושא של שכר טרחה.

אופיר פינס-פז: אם מתקנים את נושא שכר הטרחה של עורכי הדין אני מקפיא את החוק.

אופיר פינס-פז: אתם באמת רוצים שנאשר לכם שכר טרחה כפול?

אופיר פינס-פז: לא יהיה חוק.

אמנון רובינשטיין: הם לא רוצים את החוק.

השופט אלון גילון: אתה אומר שלא תקבל את החוק וזה מה שלשכת עורכי הדין רוצה.

אופיר פינס-פז: כבוד השופט אלון גילון, עמדת הנהלת בתי-המשפט.

השופט אלון גילון: לנו אין התנגדות לחוק, בפרט שכל התביעות האלה יהפכו בסופו של דבר להיות תיקים אלקטרוניים.

השופט אלון גילון: בסך הכול מדובר על 7% שמתגוננים בתיקים האלה, כלומר, בלמעלה מ-90% בכלל אין הגנה וזה די שולי.

אופיר פינס-פז: עדיין יש לכם זמן שיפוטי במובן הזה שאתם צריכים לעבור על כל תיק.

השופט אלון גילון: ממילא הרשם מטפל, לכן במקום שהוא יטפל בתיק פעמיים הוא יטפל רק פעם אחת.

אמנון רובינשטיין: המצב הקיים הוא בזבוז זמן שלא תורם שום דבר ואף אחד לא מרוויח מזה.

אופיר פינס-פז: למה אין דבר כזה בכיוון הפוך?

אופיר פינס-פז: למשל השבוע עיריית ירושלים שלחה לי לשלם 700 שקל על חיוב מים, תמיד אני משלם כ-170 שקל.

אופיר פינס-פז: התקשרנו והפקידה אמרה שזו טעות ושלחו לנו זיכוי שבחודשים הבאים לא נשלם, כי הרי לא מחזירים כסף.

אופיר פינס-פז: איך קורית טעות?

אופיר פינס-פז: מה היה קורה אם לא היינו שמים לב?

אופיר פינס-פז: לך תתבע.

השופט אלון גילון: אם מחליטים לקבל את החוק, אני מבקש שיתנו לנו זמן כי זה דורש שינויים בתוכנה.

אופיר פינס-פז: אני מניח שגם להוצאה לפועל דרוש זמן.

אופיר פינס-פז: אתה מדבר בשם שני הגורמים?

השופט אלון גילון: כן.

השופט אלון גילון: נצטרך לשנות את התוכנה גם בבית-המשפט וגם בהוצאה לפועל.

השופט אלון גילון: הייתי מבקש שנה.

אמנון רובינשטיין: שנה זה המון זמן.

השופט אלון גילון: אם תקבעו חצי שנה – יהיה חצי שנה אבל אני מקווה שאנשי המחשב יוכלו לעבוד על זה.

אופיר פינס-פז: אני מציע שזה יהיה שישה חודשים.

עו"ד אורון קיצטלר: אם נעשה שינוי בתביעות קטנות ונאפשר לחברות להגיש תביעות קטנות, נחסוך הרבה מאוד.

אופיר פינס-פז: אני בעד זה, יש לי הצעת חוק כזאת וכמובן שמשרד המשפטים התנגד.

עו"ד תמי סלע: תביעות קטנות זה נושא שמיועד לאזרח הקטן.

עו"ד אורון קיצטלר: שם 99% מהתיקים מסתיימים בפשרה, אין שם פסקי דין כי השופט עובד כמו מגשר.

עו"ד אורון קיצטלר: זו פרוצדורה מהירה ויעילה וכך תחסכי לך את כל התביעות של 800, 900 ו-1,000 שקלים של הסלולרי למשל.

עו"ד תמי סלע: היום יש מעבר של הרבה חברות לתביעות ממוכנות.

עו"ד אורון קיצטלר: אני יודע שהיום לנשיא ברק יש גישה להעביר את כל התביעות לגישור בזמן שהן מגיעות לבית-המשפט.

עו"ד אורון קיצטלר: פה נפספס את הענין אם זה לא יהיה בהוצאה לפועל.

אופיר פינס-פז: מה יהיה הנוסח לקריאה הראשונה?

עו"ד סיגל קוגוט: נעשה שינויי נוסח שיבהירו את סעיף (א) ואת סעיף (ד).

עו"ד סיגל קוגוט: חלק מסעיף (ד) יהיה בתקנות אבל הסיפא "רואים את ההתנגדות כבקשת רשות להתגונן" תישאר.

עו"ד סיגל קוגוט: נוסיף פה גם בקשה למחיקת כותרת, כלומר, זו לא רק בקשת רשות להתגונן אלא כל טענה שאפשר לטעון.

עו"ד סיגל קוגוט: ההליך של העיקולים אי-אפשר להציע לגביו עכשיו נוסח, נעשה את זה בקריאה השניה והשלישית.

עו"ד סיגל קוגוט: נוסיף פה סמכות של הרשם להעביר לבית-המשפט אם הוא סבר שלא מתאים שזה יהיה בסדר דין מקוצר.

עו"ד סיגל קוגוט: נוסיף סעיף תחולה – חצי שנה להתארגנות.

אופיר פינס-פז: אני מודיע שאת הנושא של הסעדים הזמניים לא נראה כנושא חדש.

אופיר פינס-פז: אני מעמיד את הצעת החוק להצבעה.

אופיר פינס-פז: מי בעד?

אופיר פינס-פז: הצבעה הצעת החוק אושרה פה אחד

אופיר פינס-פז: החוק עבר והוא אמור לחסוך בהוצאות הממשלה.