ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 377, 2001-11-06 11:45

אופיר פינס-פז: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אופיר פינס-פז: אנחנו דנים בהצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – חוק הסדרים במשק המדינה), התשס"א-2000, של חבר-הכנסת חיים כץ, שמובאת לאישור לקריאה ראשונה.

אופיר פינס-פז: בבקשה, תציג את החוק, חבר-הכנסת חיים כץ.

חיים כץ: חוק ההסדרים נולד אי-שם ב-1985 בתקופה של אינפלציה, תקופה קשה למשק הישראלי ואז הוא בא להתמודד עם משבר כלכלי חמור.

חיים כץ: ואכן במקור נקרא החוק: חוק ההסדרים לשעת חירום במשק המדינה, התשמ"ב-1985.

חיים כץ: מאז כמעט בכל שנה נחקק חוק ההסדרים בשינויי שם שונים.

חיים כץ: עם השנים הפך חוק ההסדרים מכשיר לחקיקה שאפשר להגדיר אותו כחוק עוקף כנסת ובכל מושב לקראת הדיון בחוק הזה קמים חברי הכנסת ומדברים על כך שהחוק לא טוב ושיש צורך לבטל אותו.

חיים כץ: אני יכול להקריא לכם מה אמר יושב-ראש הקואליציה שהיה אז מאיר שטרית, והיום הוא שר המשפטים.

חיים כץ: בכנסת ה-14 הוא אמר:

חיים כץ: אני מבטיח שבכנסת ה-15 לא יהיה חוק הסדרים.

חיים כץ: דיברו גם דן תיכון ורפאל פנחסי.

אופיר פינס-פז: אתה יודע ששר המשפטים הוא זה שמביא את החוק, לא שר האוצר.

חיים כץ: תהיה לו בעיה קשה.

אופיר פינס-פז: מי יושב-ראש הוועדה שקבעה את מה שיהיה בחוק ההסדרים?

עו"ד יהושע שופמן: שר המשפטים הוא יושב-ראש ועדת השרים לחקיקה לגבי כל החוקים.

אופיר פינס-פז: כולל החוק הזה.

עו"ד יהושע שופמן: נכון אבל כל שר מציג בפני הכנסת את התחומים שלו.

אופיר פינס-פז: רציתי להבהיר שלשר המשפטים יש תפקיד מיוחד בחוק הזה.

חיים כץ: אני אזכיר מה הוא אמר, הוא לא מתכחש לזה.

חיים כץ: הוא אמר לי: אתה צודק, בממשלה הצבעתי נגד החוק, החוק לא מוסרי אבל כפו עלי.

חיים כץ: בכנסת לא מצביעים לפי מה שחושבים.

חיים כץ: גם איציק כהן, סגן שר האוצר, חושב שאני צודק אבל אין לו ברירה כי כופים עליו.

חיים כץ: הוא יכול להצביע נגד החלטות הקואליציה?

חיים כץ: היום התקיים בוועדת הכנסת דיון על חוק ההסדרים ואני רוצה לצטט מה אמר שם חבר-הכנסת בורג.

חיים כץ: הוא אמר: כל ההליך של החוק הזה הוא לא דמוקרטי.

חיים כץ: חוק אחד בישיבה אחת מרוקן מתוכן את כל ועדות הכנסת.

חיים כץ: הוא אומר שחוק ההסדרים צריך לכלול חוקים ששייכים לתקציב, ומדובר רק על אותה שנה.

חיים כץ: בחוק ההסדרים אנחנו רואים חוק אלמן-אלמנה, חוק שעבר.

חיים כץ: בחוק ההסדרים הם מבקשים להקפיא את זה לחמש שנים, או לשלוש שנים.

חיים כץ: אני מציע שתהיה הקפאה לשנה.

אופיר פינס-פז: אתה אומר שחוק יוכל להיות מוקפא מכסימום לשנה.

חיים כץ: כן.

חיים כץ: עוד דבר.

חיים כץ: שבחוק ההסדרים לא יוכלו להביא חוקים שלא נוגעים לתקציב.

אופיר פינס-פז: שלא יוכלו להביא חוקים שאין להם קשר ישיר לתקציב המדינה.

חיים כץ: נכון.

חיים כץ: אני כותב פה בסעיף 2א(א): "חוק הסדרים במשק המדינה לא ישנה את תוקפה של זכות הקבועה בכל חוק או בכל סעיף בחוק.

חיים כץ: ..

חיים כץ: לרבות בדרך של ביטול, דחייה, הגבלה, צמצום, גריעה, התניה, התליה...".

יואל נווה: אי-אפשר להפחית מסים.

אופיר פינס-פז: אני לא מדבר עכשיו על הניסוח, זו קריאה טרומית.

אופיר פינס-פז: אני שואל מה העקרונות.

אופיר פינס-פז: והעקרונות הם: 1.

אופיר פינס-פז: חוק ההסדרים יהיה קשור רק לתקציב באופן ישיר.

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: החוק יוקפא לשנה.

אופיר פינס-פז: יש בזה תמיכה מקיר לקיר.

אופיר פינס-פז: ברשותך, חבר-הכנסת כץ, אם אתה מסכים אני רוצה להציע עוד עקרון: חוק ההסדרים לא יכיל יותר מאשר 15 נושאים.

חיים כץ: אני מסכים.

יצחק כהן: ההצבעה היום?

אופיר פינס-פז: ההצבעה היום.

יצחק כהן: אני מבקש התייעצות סיעתית.

אופיר פינס-פז: מותר לסגן שר לבקש התייעצות סיעתית?

אופיר פינס-פז: אני אאשר התייעצות סיעתית לא של חמש דקות אלא של יום.

אופיר פינס-פז: אחרי ההתייעצות הסיעתית שאני מאשר אותה היום, אם מחר תהיה רוויזיה גם על ההתייעצות הסיעתית היא תהיה תוך חמש דקות, או תוך דקה.

אופיר פינס-פז: יש כללי משחק.

אופיר פינס-פז: בבקשה, מר שופמן.

עו"ד יהושע שופמן: העמדה של היועץ המשפטי לממשלה בנושא של החוק הזה ידועה וקטעים מן המכתב שלו צוטטו במכתב שראיתי הבוקר על שולחן הוועדה.

עו"ד יהושע שופמן: אנחנו בהחלט חושבים שיש דברים שהוכנסו בשנים האחרונות לחוק ההסדרים ולא צריכים להיות שם אבל אני מבקש להעמיד דברים על דיוקם.

עו"ד יהושע שופמן: כשנאמר שהחוק הוא לא דמוקרטי ולא עושים דבר כזה אני רוצה להסביר משהו מבחינה פרוצדורלית.

עו"ד יהושע שופמן: הממשלה מגישה הצעת חוק והיא לא קובעת כיצד הכנסת תדון בזה.

עו"ד יהושע שופמן: בהצעת חוק אחת יש כדי להשפיע על קיום הקריאה הראשונה במליאה, אין בה כדי להשפיע במישרין על הסמכויות של הכנסת בדיון בהצעת חוק.

עו"ד יהושע שופמן: פיצול בדיון אין בו כדי לקבוע לכנסת לוח זמנים או לוח זמני הוועדות, זו הסמכות של הכנסת.

עו"ד יהושע שופמן: לכן כדי שנושאים שונים בחוק ההסדרים יידונו בוועדות שונות זה ענין פוליטי שמחליטים עליו פה בכנסת ואין צורך בתיקון החוק לשם כך.

עו"ד יהושע שופמן: הממשלה מתנגדת לחוק שמונח כאן ובוודאי אנשי האוצר יסבירו מדוע.

עו"ד יהושע שופמן: אני רוצה לעמוד על נימוק משפטי.

עו"ד יהושע שופמן: החוק הזה לא ישיג את מטרתו לא בנוסח הזה ולא בנוסח דומה.

עו"ד יהושע שופמן: אנחנו מדברים פה בחוק יסודות התקציב, שהוא חוק רגיל, שהוא חוק שחוק מאוחר ממנו יכול לסתור אותו ולגבור עליו.

עו"ד יהושע שופמן: בפסיקה יש אמנם אמירה שהוא מעין חקיקת-על בנושאים תקציביים אבל אם יבוא חוק מאוחר הוא יסתור אותו.

אופיר פינס-פז: אני מזכיר את חוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה ויש שם כמה הערות קשות לגבי הפרוצדורה של חקיקת החוק.

עו"ד יהושע שופמן: הפניתי תשומת לב לכך.

עו"ד יהושע שופמן: אגב, היועץ המשפטי דיבר על כריכת כל העניינים ביחד.

אופיר פינס-פז: הצעתי שיהיו רק 15 נושאים.

עו"ד יהושע שופמן: אני לא חושב שמספר הנושאים הוא שקובע.

אופיר פינס-פז: הם מביאים את זה בנובמבר, אנחנו צריכים לעבוד על זה עד 31 בדצמבר.

אופיר פינס-פז: ישבתי בוועדת הכספים לא מעט שנים ואני אומר לכם שבמשך חודש וחצי אי-אפשר לעסוק ביותר מאשר 15 נושאים.

חיים כץ: לצורך הענין, הממשלה הכניסה היום 17 חוקים שנוגעים לתקציב מתוך 62 שלא בדיוק נוגעים לתקציב.

עו"ד יהושע שופמן: אם תגיד שאלה יהיו מספר נושאים אפשר להגיש לא חוק אחד אלא שני חוקים או שבעה חוקים.

עו"ד יהושע שופמן: לא זה מה שישנה את הענין.

עו"ד יהושע שופמן: כבר היו דברים מעולם כאשר הורידו פרקים, פיצלו פרקים.

עו"ד יהושע שופמן: בחוק יסוד: משק המדינה יש הוראות לגבי מועד ההגשה של חוק התקציב ולגבי מועד הקבלה של חוק התקציב.

עו"ד יהושע שופמן: חוק ההסדרים הוא חוק רגיל שמוגש יחד עם התקציב ואין שום הוראה בחוק יסוד מתי צריך להגיש אותו ומתי צריך לסיים את הדיון בו.

עו"ד יהושע שופמן: אפשר לפצל אותו וכל הסמכויות הן בידי הכנסת.

עו"ד יהושע שופמן: החוק המונח לפנינו לא ישיג את מטרתו, הוא חוק רגיל שלא ימנע את הדברים שחבר-הכנסת חיים כץ רוצה למנוע.

אופיר פינס-פז: למה?

אופיר פינס-פז: אין לו עדיפות בחקיקה?

שאול יהלום: לא.

שאול יהלום: בחוק ההסדרים הבא יכתבו סעיף אחד: חוק זה וזה נדחה.

חיים כץ: הוא לא יוכל להיות בחקיקה אלא בוועדות המתאימות.

שאול יהלום: אבל יקפיאו לך את החוק הזה.

עו"ד יהושע שופמן: ההגדרה של חוק ההסדרים, בצדק, אומרת שלא משנה איך קוראים לו.

עו"ד יהושע שופמן: אבל לכאורה אם מגישים דבר שהוא תקין לכל הדעות, למשל תיקוני חקיקה בחוק המסים, תיקון בחוק מס הכנסה ובחוק מס ערך מוסף.

עו"ד יהושע שופמן: גם זה חוק שעניינו תיקוני חקיקה שבין מטרותיו השגת יעדי התקציב.

עו"ד יהושע שופמן: לכאורה גם זה חוק הסדרים?

עו"ד יהושע שופמן: לא לזה מתכוונים.

עו"ד יהושע שופמן: אני שב ואומר שגם לפי התקנון הקיים – כמובן שיש סמכות לשנות תקנון – ניתן לקבוע דרכים לטפל בחוק שכולל לדעת הכנסת יותר מדי נושאים או נושאים שאינם קשורים זה לזה.

עו"ד יהושע שופמן: סעיף קטן (ג) אומר שמותר להגיש הצעת חוק רק שהיא תובא בתום הקריאה הראשונה לוועדה קבועה מוועדות הכנסת.

עו"ד יהושע שופמן: וכי אי-אפשר לעשות זאת היום?

עו"ד יהושע שופמן: דווקא אם הכנסת תאשר דברים כאלה היום אז מישהו יגיד: צריך לתקן את החוק כדי לעשות את זה.

עו"ד יהושע שופמן: היועצת המשפטית של הכנסת בוודאי תסביר שבשביל זה לא צריך לתקן חוק.

עו"ד יהושע שופמן: לכן מטעמים משפטיים אנחנו מתנגדים לחוק.

אופיר פינס-פז: בבקשה, מר יואל נווה.

יואל נווה: הדיון העקרוני בחוק ההסדרים נעשה פה במספר ועדות ובמספר ישיבות ויש טענות שונות.

יואל נווה: אנחנו טוענים שהתקציב הוא לא רק שורה של מספרים, הוא מבטא מדיניות כלכלית.

יואל נווה: כדי להגשים את התקציב לפחות בצד ההכנסה נדרש שתתקיימנה הנחות מסויימות, או גם בצד ההוצאות ויש דוגמאות לכך גם בחוק ההסדרים.

יואל נווה: בלי להיכנס לנושא טעון יותר או פחות, לא בכדי מגיע תהליך התקציב לכנסת במועד שבו הוא נקבע.

יואל נווה: כבר עכשיו יש טענות בכנסת שההנחות שעליהן הוגש התקציב באוקטובר אינן נכונות והן התקבלו ביולי.

יואל נווה: נחשוב רגע שאם היינו מתחילים את התהליך ביולי, אולי היינו לוקחים את ההנחות האלה באפריל כי יש גם תהליך הכנה.

יואל נווה: יש פה איזה שהוא אופטימום שצריך להצר אותו בין תהליך חקיקה שיחסית צריך להיות ממושך ומפורט, לבין תהליך חקיקה שמתבסס על מציאות שבה מובא תקציב ואי-אפשר לשנות אותו כל יום וכל שעה.

יואל נווה: אנחנו חושבים שההפרדה בין דברים שקשורים לתקציב לבין דברים שאינם קשורים לתקציב איננה נכונה.

יואל נווה: זה דבר אחד.

יואל נווה: דבר נוסף, מדינת ישראל גם בהשוואה בינלאומית, חלק גדול מההוצאה התקציבית בה ומנושאים שקשורים להוצאה התקציבית מתנהל על-ידי חקיקה.

יואל נווה: היקף החקיקה הפרטית במדינת ישראל שנוגעת להוצאות תקציביות אין לו אח ורע במדינות דמוקרטיות בעולם.

יואל נווה: המציאות הזאת יוצרת מצב שיש בו חוסר איזון מסוים בין היקף החקיקה הפרטית מצד אחד, לבין היישום שלה בפועל.

אופיר פינס-פז: עכשיו העברתם הצעת חוק בקריאה ראשונה שצריך רוב של 61.

יואל נווה: נכון.

יואל נווה: לבקשתנו זה היה צריך להגיע לכאן, אני מדבר על חוק יסוד: משק המדינה.

דורית ואג: לא רק שלא קיבלתי על כך הודעה ממזכיר הכנסת, זה גם לא הועבר אלי במחשב הכנסת.

דורית ואג: זה עדיין לא הגיע לוועדת החוקה.

אנה שניידר: זה היה צריך להיות בוועדת חוקה.

דורית ואג: יכול להיות שהטעות היא במזכירות הכנסת שהעבירו את הכול ביחד, אלי זה לא הגיע.

אופיר פינס-פז: אם כל החבילה הועברה לוועדת הכנסת, החוק הזה הועבר בטעות כי הוא לא עבר לוועדת הכנסת.

אופיר פינס-פז: תבררי לאן זה עבר.

אנה שניידר: חוק התקציב עבר לוועדת הכספים, חוק היסוד עבר לוועדת החוקה.

אנה שניידר: רק שני חוקים עברו לוועדת הכנסת: חוק ההסדרים, וחוק המו"פ.

יואל נווה: אנחנו ביקשנו להעביר את תיקון חוק היסוד לוועדת החוקה, אף אחד לא הציע ועדה אחרת.

יואל נווה: אם החוק הזה יעבור אין ספק שהצורך בחוק ההסדרים בהיקף שקיים היום יהיה הרבה יותר קטן.

יואל נווה: כאשר הממשלה באה להחליט על סדרי עדיפויות היא צריכה לתקן חקיקה כי חלק גדול מן ההוצאות של הממשלה קבועות היום בחקיקה.

יואל נווה: הממשלה לא יכולה לשחק משחקים על אותם סכומים שאינם בחקיקה ולהגיד שכל דבר שנקבע אי-פעם בחקיקה בכנסת כהוצאה תקציבית הוא קדוש ואי-אפשר לגעת בו.

יואל נווה: אז אין משמעות לכל תהליך הדיון על סדרי העדיפויות ואין משמעויות לתהליך התקציבי.

נחמה רונן: מצד אחר אין שום משמעות לחקיקה קיימת.

נחמה רונן: חוקי תכנון ובנייה אלה מערכות שעובדות במשך שנים ואתם רוצים לבוא ולהעלים אותן בתוך חוק ההסדרים.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להוסיף להערה של חברת-הכנסת רונן.

אופיר פינס-פז: אתם מוותרים מראש או מתרשלים במאבק של הממשלה בכנסת נגד החקיקה.

אופיר פינס-פז: בדרך כלל הממשלה מאפשרת לחוקים לעבור בוועדות הכנסת, בוודאי במליאה.

אופיר פינס-פז: אתמול הצביעו פה בוועדה נגד שני חוקים וזה מקרה נדיר, בכנסת בכלל לא מצביעים נגד חוקים, כמעט כל חוק שעובר במליאה מגיע איכשהו לקריאה שניה ושלישית אלא אם כן קוברים אותו, אבל לא מצביעים נגדו.

אופיר פינס-פז: איפה הממשלה?

אופיר פינס-פז: אתם עושים לכם ביום-יום עבודה קלה ואז במכה אחת מביאים בחוק ההסדרים את כל מה שלא עבדתם כשהייתם צריכים לעבוד.

יואל נווה: אני לא מייצג את הצד הפוליטי של הממשלה.

יואל נווה: במסגרת עבודתי המקצועית זה לא תפקידי לדאוג לרוב בכנסת להצעת חוק כזאת או אחרת.

יואל נווה: יש דרג שמתעסק בענין הזה, יש ממשלה.

יואל נווה: אני מדבר מהגיגי לבי.

יואל נווה: הסתכלת על הרוב התיאורטי שיש לממשלה והרוב שבו עברו חוק ההסדרים וחוק התקציב במליאה, זה ב-10 קולות של האופוזיציה.

יואל נווה: זו מציאות פוליטית שרק עושה את הדברים יותר מורכבים ומצדיקה את מה שאני אומר.

יואל נווה: המציאות הפוליטית במדינת ישראל לא נעשית קלה, לא אני זה שצריך לבקר אותה ואין זה מתפקידי.

יואל נווה: התקציב הוא הכלי המרכזי של הממשלה כדי לשלוט והיא צריכה לקבל החלטות.

יואל נווה: אם היא מתרשלת בצורה זו או אחרת זה דבר שצריך להפנות לממשלה לצד שמטפל בענין הזה.

יואל נווה: דבר נוסף.

יואל נווה: הדיאלוג בין הממשלה לבין הכנסת בחוק ההסדרים יש לו כיוון מסוים.

יואל נווה: הוא קיבל כיוון מסוים בשלוש השנים האחרונות ובין השאר זו תולדה של הסיטואציה הפוליטית שדיברנו בה קודם.

יואל נווה: הדיון הוא דיון ער ולא חד-צדדי.

יואל נווה: להציג בשנים האחרונות סיטואציה שכל הדברים שנכנסו לחוק ההסדרים עברו חקיקה בוועדת הכספים עד ה-31 בדצמבר כאילו הכנסת עשתה מעצמה פלסתר זה אינו נכון, זו לא המציאות.

יואל נווה: לכנסת יש תקנון משלה, לכנסת יש כוח משלה ויש בה קונסטלציות פוליטיות כאלה ואחרות שמביאות למצב שבו חוק ההסדרים לא עובר בשלמותו, לא עובר בקריאה ראשונה כמו שהביאו אותו השנה.

יואל נווה: חלק יגידו שזה טוב, חלק יגידו שבנושאים מסוימים חבל שזה כך, כל אחד וראייתו הספציפית.

יואל נווה: מטבע הדברים כאשר אתה מאגד דברים בתוך חוק תמיד יש מישהו שמתנגד לנושא אחד או לנושא אחר ולכן קל לעשות קואליציה נגדו.

אופיר פינס-פז: גב' אנה שניידר, בבקשה.

אנה שניידר: אני מצטרפת לעמדתו של עורך דין שופמן שהחוק לא ישיג את מטרתו.

אנה שניידר: אישית אני נגד חוקים שהם בעצם הצהרות כמו חוק הפחתת הגרעון כאשר אין שום סנקציה על הממשלה, או אותו סעיף בחוק יסודות התקציב שדן בחקיקה שצריכה תקציב שלא עומדים בו וזה עומד להיות סעיף מאותו סוג.

אנה שניידר: זאת אומרת, תהיה איזו שהיא הצהרה ואני לא בטוחה שטוב להכניס לחקיקה הצהרות מסוג כזה.

אופיר פינס-פז: יש אפשרות לנסח סנקציה?

אנה שניידר: זה בעייתי.

אנה שניידר: מה, יכניסו את שר האוצר לבית הסוהר?

אנה שניידר: הסנקציה היחידה שאני רואה הוא אולי אותו סעיף קטן (ב) שאומר שבכל מקרה התוקף יהיה רק לאותה שנת תקציב.

אנה שניידר: זה סוג של סנקציה.

אנה שניידר: זאת אומרת, הממשלה לא תביא חוק שדוחה תחולתו של חוק לשלוש-ארבע שנים כי היא תדע שהיא לא יכולה לעשות זאת.

אנה שניידר: אפשר לעשות את זה כבר היום.

אנה שניידר: אם הוועדות השונות ידונו בחוקים כמו שהם נמצאים בחוק ההסדרים – יש הצעה לדחות חוקים לשנת 2004 ו-2005 – הוועדות עצמן יכולות לקבל את ההחלטה שאם תהיה דחייה היא תהיה רק לשנה.

אנה שניידר: אני לא רואה פה סנקציה אפשרית ואם אין סנקציה אני לא בטוחה שיש מקום להכניס דבר כזה בחקיקה.

אופיר פינס-פז: איך כתבת מסמך אם זו שאלה קשה?

אנה שניידר: כתבתי מסמך שהוא המלצה לדיון.

אנה שניידר: אני לא מקבלת החלטות, אני רק יכולה להמליץ למקבלי ההחלטות מה לעשות.

אנה שניידר: אלה הן ההמלצות שלי והן פתוחות לדיון.

אנה שניידר: גם בוועדת הכנסת נאמר היום שהמסמך הוא לא סופי כי אולי יגיעו לאיזה שהן הסכמות אבל לא זאת הנקודה.

אנה שניידר: אם נכניס כאן הגבלה שאומרת שזה קשור באופן ישיר לתקציב, תצטרך להיות הגדרה מה קשור באופן ישיר או באופן בלתי ישיר לתקציב ואני לא יודעת את זה.

אנה שניידר: השאלה היא גם מי יחליט – האם שר האוצר?

אנה שניידר: צריך לחשוב על זה.

יצחק כהן: 1א', 1ב', 1ג'.

אופיר פינס-פז: צריך לחשוב על טכניקה.

אופיר פינס-פז: אולי אפשר לחשוב על סעיפים או על חוקים.

אנה שניידר: קביעה של 15 או 20 נושאים היא לא במקום.

אופיר פינס-פז: חייבים לקבוע משהו, זה עובר כל גבול.

אנה שניידר: אני לא חושבת שהכמות צריכה לקבוע.

אנה שניידר: אני הייתי מסתפקת רק בסעיף קטן (ב), בעקרון שזה רק לשנה.

אופיר פינס-פז: גב' סמדר אלחנני, בבקשה.

סמדר אלחנני: אני הולכת להגיד מה שאמר הילד, שהמלך הוא עירום.

סמדר אלחנני: אם נראה לכם שהצעת חוק ההסדרים לא תקינה תצביעו נגד.

אופיר פינס-פז: אני הצבעתי נגד וגם בקריאה השניה והשלישית אצביע נגד.

חיים כץ: אמרתי קודם שאנשים בכנסת מצביעים לא מה שהם חושבים אלא מה שכופים עליהם.

סמדר אלחנני: לענין חוק הפחתת הגרעון.

סמדר אלחנני: להגיד שהחוק הזה הוא דקלרטיבי זה לא נכון כי זה אמצעי חשוב מאוד.

סמדר אלחנני: חוק הפחתת הגרעון הוא קנה המידה או הקלקולטור, כלי שהממשלה חייבת להשתמש בו והיא כמו אקרובט שמגלגל שלושה כדורים באוויר: 1.

סמדר אלחנני: סך כל ההכנסות; 2.

סמדר אלחנני: הטייס האוטומטי; 3.

סמדר אלחנני: חוק הפחתת הגרעון.

אופיר פינס-פז: כשדן מרידור היה שר האוצר הוא בא לוועדה והתפתל מאתיים פעם כדי להגיד שהוא צריך לשנות משהו בחוק הפחתת הגרעון.

אופיר פינס-פז: נכון שלא הולכים על זה לבית סוהר אבל זה חוק חשוב.

סמדר אלחנני: הביקורת על החוק כאילו אין בו סנקציות היא לא נכונה.

יצחק כהן: דן מרידור הצליח לקצץ פעמיים, פעם אחת סכום של 7 מיליון.

סמדר אלחנני: חוק הפחתת הגרעון קובע רק בעת הכנת המסמך.

סמדר אלחנני: קודם כל צריך לקחת מצפן ביד כדי לדעת לאיזה כיוון הולכים כי המפה של 1:100,000 היא קצת פחות קובעת.

סמדר אלחנני: לפעמים יש חריגה מהגרעון וזה טוב מאוד.

סמדר אלחנני: לפעמים יש אי-עמידה ביעדי הגרעון, לא עומדים באומדן ההכנסות וזה יוצר את הפעולה האנטי מחזורית כשהממשלה ממשיכה להוציא כפי שהתחייבה להוציא אבל אין לה הכנסות והיא מגייסת כסף בשוק וכאילו מזרימה כספים.

סמדר אלחנני: זה דבר חיובי כי זו פעולה אנטי מחזורית, פעולה קיינסיאנית במיטבה.

סמדר אלחנני: זה האמצעי שמאפשר זאת.

סמדר אלחנני: אני מזכירה שגם משנים את חוק הפחתת הגרעון כי ברגע שיורדים בתוואי ורואים שמגיעים ל-0 חוזרים בחזרה ומתחילים שוב.

אופיר פינס-פז: חברת-הכנסת רונן, בבקשה.

נחמה רונן: הצעת החוק של חבר-הכנסת חיים כץ גם אם הניסוח שלה לא מושלם וצריך לעשות בה איזה שינוי מהותי משקפת דעה רווחת של רוב חברי הכנסת.

נחמה רונן: לא חשוב איך הם מצביעים אבל רוב חברי הבית הזה מרגישים לא נוח ולא טוב ולא מוסרי עם הצעת חוק ההסדרים.

נחמה רונן: לוקחים פה חקיקה שנעשית עם מחשבה רבה, תהליכים שנקבעו פה לאורך שנים ובקונסטלציה כזו או אחרת של שר אוצר עם ראש ממשלה שרוצה לעשות שינויים מבניים במשק דוחפים הכול דרך חוק ההסדרים עם קשר לתקציב או בלי קשר לתקציב.

נחמה רונן: הרי כל דבר קשור לתקציב, החל מנשים מוכות במקלטים ונפגעות תקיפה מינית וכלה בחוק התכנון.

אופיר פינס-פז: גם אני רוצה להשתתף בדיון ולומר דברים.

אופיר פינס-פז: אני חושב שהממשלה הגדישה את הסאה.

אופיר פינס-פז: אני הייתי יושב-ראש קואליציה ונלחמתי על חוקי הסדרים.

אופיר פינס-פז: הענין הוא שלוקחים מכשיר בעייתי ועושים בו שימוש בוטה, גס וברוטלי וזה מקומם כל אחד מאתנו.

אופיר פינס-פז: אני אומר לכם שיש גבול לכל תעלול.

אופיר פינס-פז: אני מודיע לכם שהחלטנו שהחוק של חיים כץ יעבור עם התייעצות סיעתית כזאת או אחרת.

אופיר פינס-פז: הוא יעבור כי הוא צודק.

אופיר פינס-פז: הוא לא יעבור בצורה היסטרית, הוא לא יעבור בצורה לא אחראית, הוא יעבור בצורה מאוזנת.

אופיר פינס-פז: הכנסת קצה נפשה בענין הזה.

אופיר פינס-פז: אתם הרי אנשי מקצוע ואני מגן עליכם אבל תגנו על עצמכם, על השם שלכם.

אופיר פינס-פז: מה זה שחוק כזה נכנס לחוק ההסדרים?

אופיר פינס-פז: איפה כל האינטגריטי שלכם על החוק הזה.

אופיר פינס-פז: אמרת שהחוק הזה עוסק במדיניות, בסדרי עדיפויות, בטווחים.

אופיר פינס-פז: הרי אני לא יכול להאמין לכם יותר.

אופיר פינס-פז: אתה יודע איזה משבר אמון זה מבחינתי?

אופיר פינס-פז: אם אתם מכניסים דברים כאלה ונותנים יד לפוליטיקה הכי ירודה, הכי שפלה, הכי נמוכה של כמה עסקנים של חברות קדישא שיש להם השפעה על חוק ההסדרים יותר מאשר לי, לאיציק כהן, לנואף מסאלחה ולנחמה רונן - זאת שערוריה.

אופיר פינס-פז: אתה חושב שנסכים לזה?

אופיר פינס-פז: לכן החוק של חיים כץ יעבור אפילו אם הוא הצהרתי במידה מסוימת כי לפעמים הכנסת רוצה להצהיר על כמה דברים.

אופיר פינס-פז: אי-אפשר עם זה יותר.

אופיר פינס-פז: אם הייתם מביאים חוק נורמלי, סביר, הגיוני, ניחא.

אופיר פינס-פז: מה, אנחנו מטומטמים?

אופיר פינס-פז: אנחנו לא אנשים אחראים?

אופיר פינס-פז: הכנסת נתנה פה יד להקפאת חוק חינוך חינם כי ידענו שהעלויות שלו עצומות.

אופיר פינס-פז: הבנו ועשינו את זה לאט לאט, מודולרי.

אופיר פינס-פז: אנשים פה לא מטומטמים, הם מבינים שלכל מדינה קשה להוציא מיליארד שקל בשנה.

אופיר פינס-פז: אבל דווקא להכעיס?

אופיר פינס-פז: בלי שום ענייניות?

אופיר פינס-פז: תראו לאן הבאתם אותנו ולאן הבאתם את כל המכשיר הזה.

אופיר פינס-פז: איך אפשר להסכים לזה?

אופיר פינס-פז: אגב, לפני שנה או שנתיים ישבנו אצל בייגה שוחט לפני שהוא הביא הצעת חוק לכנסת בכחול, מילגרום היה שם.

אופיר פינס-פז: מראש, לא כשהיה הנוסח הכחול, הורדנו סעיפים בחוק ההסדרים, לא לפיצול.

אופיר פינס-פז: הוא עשה מאמץ לצמצם את חוק ההסדרים.

אופיר פינס-פז: שר האוצר הנוכחי לא עושה שום מאמץ, הכול בפנים.

דורית ואג: אני מבקשת לומר שחוק יסוד: משק המדינה לא עבר לוועדת החוקה.

אופיר פינס-פז: איפה הוא נמצא כרגע?

דורית ואג: בתוכן העניינים של פרוטוקול המליאה כתוב שהוא הועבר לוועדת הכספים.

אופיר פינס-פז: על בסיס מה?

אופיר פינס-פז: הממשלה ביקשה להעביר לוועדת החוקה.

יואל נווה: תסתכלו על נאום שר האוצר.

יואל נווה: ביקשנו להעביר אותו לוועדת החוקה.

אופיר פינס-פז: אנה, מה הפרוצדורה בענין הזה?

אנה שניידר: צריך להסתכל בפרוטוקול עצמו.

אנה שניידר: יכול להיות שיש טעות בתוכן העניינים.

אופיר פינס-פז: אני מבקש לבדוק את הענין מול היועצת המשפטית של הכנסת ומול מזכיר הכנסת ולגמור את הענין.

אופיר פינס-פז: אני ישבתי בדיון והצבעתי.

אופיר פינס-פז: בבקשה, שלמה שהם.

שלמה שהם: אופיר, אחרי הדברים שלך לא אומר חלק מן הדברים שרציתי לומר.

שלמה שהם: אני סבור שיש פה משהו בסיסי בעצמאות הכנסת שצריך להיאמר פה ולא נאמר.

שלמה שהם: שמעתי ברצינות את הדברים שנאמרו כאן.

שלמה שהם: כל הדברים שאמר יואל נווה לגופם אינם מצדיקים הפרה בוטה מאוד של תקנון הכנסת, תקנון שנקבע כדי שהכנסת תוכל להגן על עצמה אל מול הממשלה.

שלמה שהם: הדבר החשוב הוא החלוקה לוועדות, סעיף 13 בתקנון שאומר שכל נושא בכנסת יידון בוועדה.

שלמה שהם: חזקה על הוועדה שהיא משקיעה שעות רבות בחקיקת החוק.

שלמה שהם: רוב החוקים יש להם עלות תקציבית והיא מדברת על העלות הזאת ודנה בה.

שלמה שהם: נכון שיש אינטרסים אחרים אבל בעיני לא יכול להיות מצב שבו ועדה אחת בכנסת עושה אובר-רולינג על כל הוועדות בכנסת.

שלמה שהם: זה לא יכול להיות משום שהדיונים הארוכים והעמוקים נעשים בכל הוועדות.

שלמה שהם: זה עיקר הבעיה.

שלמה שהם: סעיף 13 לתקנון דיבר על חלוקת נושאים לוועדות הכנסת.

שלמה שהם: נכון שכאשר יש מחלוקת ועדת הכנסת יכולה להחליט לאיזה ועדה זה הולך, אבל לקחת נושאים שבהגדרה, גם מבחינה ציבורית, שייכים למכלול ועדות הכנסת ולהעביר אותם אפריורי לוועדה אחת – אני מקווה שהשנה זה לא יקרה ושזה יחולק לוועדות – זה דבר שנעשה באופן ברור וגלוי כדי לעקוף את ועדת הכנסת שדנה בדברים.

שלמה שהם: הוא בא למקום שבו אין את כל האינפורמציה שנמצאת בוועדות, שבו אין דיון יותר מעמיק, ארוך וענייני שנעשה בוועדות, וכורך את הכול בחבילה אחת.

שלמה שהם: האינטרס ברור וידוע, אני לא בא עכשיו מכוכב אחר.

שלמה שהם: אם יש בעיה תקציבית מאיפה יהיה כסף, זכותו של האוצר לחזור חזרה לכנסת בדרך שבה הכנסת חוקקה.

שלמה שהם: תחזור לכנסת לפי התקנון שלה, לפי נהליה, אל תעקוף את התקנון.

שלמה שהם: אומרים לי שיש עכשיו הצעות כאלה או אחרות שקשורות ישירות לתקציב, הרי כל הצעות החוק שיש בהן עלות תקציבית קשורות לתקציב ועדיין הכנסת החליטה שכל הצעות החוק שקשורות לתקציב נידונות בוועדות לפי ענייניהן.

שלמה שהם: בוודאי, כאשר מדובר בנושא של מסים, זה בהגדרה יהיה בוועדת הכספים.

שלמה שהם: אבל לקחת את כל הנושאים מכל הוועדות ולהביא אותם במסגרת חוק ההסדרים – אני לא רוצה להתבטא בביטויים – מבחינה חוקתית, מבחינת הפרדת הרשויות ומבחינת עצמאות הכנסת זה דבר פסול ולא ראוי.

עו"ד יהושע שופמן: הממשלה לא יכולה להפר את תקנון הכנסת אפילו אם היא היתה רוצה כי תקנון הכנסת זה סוברניות של הכנסת.

שלמה שהם: בתקנון הכנסת יש סעיפים – הסעיף השלישי בהצעת החוק פה שייך לתקנון הכנסת – שבעיני הם סעיפים קווזי קונסטיטוציוניים, הם סעיפים שאומרים איך הכנסת מתנהלת, יש להם משמעות חוקתית ובסיטואציות מסוימות גם יש על כך פסיקה.

שלמה שהם: אני לא אומר שזה חוק יסוד או חוקה, אבל זו דרך התנהלות עם מסורת, עם נוהג, עם נוהל של שנים מאז שקמה המדינה.

שלמה שהם: הדרך הזאת בעצם עושה את הענין פלסתר ואומרת לכנסת: אתם מתנהלים באופן מסוים כדי לחוקק עניינית ואנחנו באים ואומרים לכם עכשיו שאת כל הנושאים האלה אנחנו מעבירים במהלך של איזון עניינים.

אופיר פינס-פז: זה היה תמיד מאז שיש חוק הסדרים.

אנה שניידר: את זה כבר פתרנו.

אופיר פינס-פז: חוק ההסדרים נועד לגמור עם ועדת הכספים והקואליציה מה שאי-אפשר לגמור בוועדות.

שלמה שהם: ברגע שאתה מחלק את זה בחזרה לוועדות בעיני נפתר חלק מהענין משום שחזקה על הוועדה שדנה בנושא מסוים על מה היא דנה ולאן היא הולכת.

אופיר פינס-פז: אתם מדברים על הפיצול לוועדות כאילו זה אקט טכני.

אופיר פינס-פז: זה לא אקט טכני, זה אקט פוליטי שקשור בהצבעה.

אופיר פינס-פז: זה לא דבר אוטומטי.

שלמה שהם: בעיני הנושא של חלוקת סמכויות של הוועדות לא יכול להיות נושא פוליטי, מצדי אם הנושא של חלוקת סמכויות צריך להיקבע בחוק שייקבע בחוק.

שלמה שהם: זו שאלה אחרת אם חוק ההסדרים הבא עשוי להקפיא אותו או לא.

שלמה שהם: זה הסעיף המרכזי שהייתי עושה ואז אני מכניס לכנסת את המנגנונים שלה כדי להגן על עצמה מפני אותו אובר-רולינג גדול.

שלמה שהם: דבר שני, בשאלה איזה סעיפים כן קשורים לתקציב או לא קשורים לתקציב יש פה קו ארוך והשאלה היא איפה אתה שם את הנקודה.

שלמה שהם: הנקודה הגיאומטרית הזאת יכולה ליפול בצד אחד והיא יכולה ליפול בצד אחר.

שלמה שהם: בעיני זו שאלה ערכית ולא טכנית.

שלמה שהם: לא הייתי רוצה שהחוק הזה יהיה חוק הצהרתי, זה חוק חשוב לכנסת.

שלמה שהם: אני מוכן לשבת עם המציע ולמצוא דרכים שהדבר יהיה אפקטיבי.

שלמה שהם: אני מניח שתיקון לחוק יסוד: משק המדינה לא יכול להיות במסגרת הזאת אבל אולי גם זה יכול להיות.

שלמה שהם: יש מקרים שבהם גם חוק יסודות התקציב גובר על חוקים.

שלמה שהם: השאלה היא אם הדבר הזה לא יכול לגבור במסגרת חוק יסודות התקציב שאיננו חוק יסוד.

אופיר פינס-פז: יואל נווה, אתה רוצה להתייחס לדברים?

יואל נווה: לגבי הוראת שעה לשנה אני מציע לא לכלול את ההוראה הגורפת הזאת.

יואל נווה: אם ההוראה היא לשנה תבינו שמדי שנה אנחנו חוזרים ומבקשים להחליף ומגבילים את זה בכמות הסעיפים.

יואל נווה: מה המשמעות?

יואל נווה: אם תיקח את כל החוקים שהכנסת חוקקה ואינם מיושמים בגלל הקפאות כאלה ואחרות, תקבל הרבה יותר מ-15 סעיפים.

יואל נווה: להקפאה לשנה יש משמעות לא רק בהיבט הזה אלא גם משמעות פוזיטיבית.

יואל נווה: כאשר אתה קובע תיקונים בחקיקה לעתים התיקונים האלה ישפיעו אחרי שנים רבות.

יואל נווה: אין היגיון לעשות תיקונים במיסוי כי המשמעות היא להביא בכל פעם תיקון במיסוי לשנה.

יואל נווה: זה לא נכון מבחינה כלכלית, זה לא נכון מבחינה משקית.

יואל נווה: לכן ההוראה הזאת היא גורפת.

שלמה שהם: תביא את זה בחוק רגיל.

יואל נווה: אם נביא את זה בתחילת מושב החורף נתעקש שהתקציב לא יעבור עד שהדבר הזה יעבור.

יואל נווה: הרי יש פה דברים שמתייחסים לפיצול בוועדות.

יואל נווה: חברי הכנסת מכירים את תהליך הכנת התקציב, הוא תהליך מורכב, יש לו מועד תחילה ויש לו מועד סיום.

יואל נווה: למשל חוק הסניגוריה הציבורית יש לו עלות תקציבית לא מבוטלת.

יואל נווה: השנה העלות התקציבית היא מעל לכל מה שחלמנו שיהיה, זו עלות של עשרות מיליוני שקלים אם לא מאות מיליוני שקלים.

יואל נווה: ההוצאה היא מעבר לכל מה שחשבנו כל הרעיון הזה הוא לשמור את היקף ההוצאה בחוק סניגוריה הציבורית על ההיקף המתוכנן.

אופיר פינס-פז: החוק הזה קשור קשר ישיר לתקציב.

יואל נווה: לא רק זה, היקף הגידול בהוצאה בתחום הזה הוא מעל לכל מה שנאמר.

נסים זאב: אין היום הצבעה?

אופיר פינס-פז: יש התייעצות סיעתית של סיעת ש"ס.

יואל נווה: חבר-הכנסת פינס אמר:

יואל נווה: אם החוק יעבור אלי אני אקבור אותו.

יואל נווה: זו החלטה לגיטימית ליושב-ראש של ועדה בכנסת.

יואל נווה: החוק הזה אמור לנדוד לוועדה פה, נניח שהוא "ייקבר" ותהליך החקיקה בו לא ימוצה עד ה-31 בדצמבר.

יואל נווה: מה צריכה לעשות ועדת הכספים – עד מתי היא צריכה לחכות, עד שבוע לפני ה-31 בדצמבר כדי לתקן את התקציב?

יואל נווה: האם היא צריכה להוסיף את ההוצאה בתקציב משרד המשפטים?

יואל נווה: התהליך הזה הוא לא תהליך שיתכנס לסיום תקציב.

יואל נווה: המשמעות היא שאנחנו נחכה עד מועד מסוים, אז נחזור ונתקן את התקציב ותהליך אישורו של התקציב לא יתכנס.

יואל נווה: בכל מקרה הנושאים הקשורים לחלוטין לתקציב – אנחנו יכולים להתווכח מה קשור יותר ומה פחות קשור - אלה הנושאים שבמדיניות.

יואל נווה: אנחנו לא מוותרים בענין הזה על עמדתנו.

יואל נווה: הם צריכים להיות בוועדה אחת שהיא בסופו של דבר מאשרת ומכינה את התקציב לקריאה שניה ושלישית.

יואל נווה: אי-אפשר שיהיה תקציב עם מספרים מסוימים שאין להם שום בסיס בחקיקה ונושאים אחרים ילכו ויתפזרו לכל מיני ועדות שלא ברור מתי תהליך החקיקה הזה יתקיים בהן.

יואל נווה: אם הכנסת מחליטה החלטה עקרונית שלא מתקנים את חוק יסודות התקציב, אזי הענין עולה בוועדת הכנסת.

יואל נווה: תחליט הכנסת באמצעות ועדת הכספים לא לתקן את החוק הזה ותטיל על הממשלה לתקן את התקציב בהתאם.

יואל נווה: הדיון חייב שיהיה בוועדה אחת אחרת אין לזה סוף.

אופיר פינס-פז: בכמה תקצבתם את הסניגוריה הציבורית ב-2002?

יואל נווה: השנה הוספנו כסף במהלך השנה.

יואל נווה: בשנה הבאה הוספנו כסף יחסית לבסיס של השנה הזאת, אני לא זוכר את הסכום המדויק.

יואל נווה: אנחנו חוששים שאם לא נעשה את התיקון הזה הסכום יהיה הרבה יותר גבוה.

אופיר פינס-פז: אם לא שמנו שם 100 מיליון שקל- - -

יואל נווה: אתה אומר שהחוק הזה שעולה 100 מיליון שקל אסור לה לממשלה לגעת בו.

אופיר פינס-פז: סליחה, רק לפני חודש תיקנתי את התקנות של שר המשפטים שמשנות את כל היעד התקציבי.

אופיר פינס-פז: הלכתי לממשלה.

אופיר פינס-פז: הבטיחו לי שזה לא בא לחוק ההסדרים.

יואל נווה: נוצרה פה מערכת שלחלוטין היא לא מאוזנת.

יואל נווה: מי שקובע את ההוצאה הזאת לא רואה אותה לכן קל מאוד לקבוע אותה, יש פה שימוש נרחב.

יואל נווה: יכול להיות שברמה העקרונית העניינית זה הדבר הכי נכון לעשות אותו.

יואל נווה: בשיקול הזה אנחנו צריכים להחליט או הממשלה צריכה להחליט.

יואל נווה: לגבי ההערות שהפנית אלי.

יואל נווה: אני חושב שאתה צריך להפנות את ההערות האלה אל הממשלה.

אופיר פינס-פז: למה?

אופיר פינס-פז: איך נכנס פה הענין של הקבורה?

יואל נווה: יש החלטת ממשלה ספציפית שאמרה שהדבר הזה יעלה בחוק ההסדרים.

יואל נווה: זו החלטה.

יואל נווה: בענין זה אנחנו ממלאים את החלטות הממשלה.

יואל נווה: במקרה הייתי בדיון בממשלה והיתה החלטה מאוד מפורטת לתקן את הצעת חוק שירותי הדת היהודיים, לא להקפיא אותה.

יואל נווה: במקרה הגיש את ההצעה לתקן את החוק הזה משרד הדתות.

יואל נווה: היה ויכוח בממשלה וההחלטה של הממשלה אמרה שכרגע מקפיאים את זה.

אופיר פינס-פז: שלוש שנים הצעתם להקפיא את זה כי זה עולה מיליארדים.

יואל נווה: הטענה שמופנית אלי איננה במקומה.

אופיר פינס-פז: יואל, אם תראה לי שבדיון הזה כסגן יושב-ראש אגף התקציבים אמרת, או שיושב-ראש אגף התקציבים אמר שזה לא בסדר, שזה לא נוגע לתקציב ואחרי מה שנאמר קיבלו החלטה אחרת – מאה אחוז, אסיר את הכובע.

אופיר פינס-פז: אבל אני חושב שלא אמרתם מלה.

יואל נווה: אני אומר שוב שזו החלטת ממשלה.

יואל נווה: מה היה בישיבת הממשלה ומי תמך ומי התנגד לא כל כך רלוונטי, אני אפילו לא זוכר.

יואל נווה: אני לא התבטאי בנושא הזה.

יואל נווה: זה לא נושא שבמקרה ישבתי בו בממשלה.

נואף מסאלחה: כולם תוקפים את פקידי האוצר.

אופיר פינס-פז: בדרך כלל אני לא תוקף אותם אבל חשבתי שהם יגנו על דברים ענייניים.

יואל נווה: הנושא הזה לא קשור.

יואל נווה: הטענה הזאת לא במקומה.

יואל נווה: לגבי הסניגוריה הציבורית אני לא מכיר את ההבנות.

יואל נווה: אני אומר לך שוב שהנושא הזה עלה בממשלה, נדון בה, סוכם עם שר המשפטים ולפי הבנתי היה על דעתו, הוא עזר בחקיקת החוק הזה.

אופיר פינס-פז: שר המשפטים "עבד" עלי.

יואל נווה: אני לא יודע מה היה בינך ובין שר המשפטים.

שלמה שהם: יש פרוטוקול.

יואל נווה: יש החלטת ממשלה, אני לא זוכר מי תמך בה ומי התנגד לה בממשלה.

יואל נווה: לא משרד האוצר הציע את ההחלטה הזאת אבל כמו כל החלטת ממשלה אנחנו מכבדים אותה.

אופיר פינס-פז: חברים, אנחנו לא נקיים הצבעה.

אופיר פינס-פז: אני מבקש שחבר-הכנסת חיים כץ ישב עם שלמה שהם ויכין את הנוסח בקווים שהחלטנו עליהם: 1.

אופיר פינס-פז: הקפאה של מכסימום לשנה.

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: הסעיפים יהיו קשורים קשר ישיר להוצאה תקציבית בתקציב המדינה.

אופיר פינס-פז: 3.

אופיר פינס-פז: לגבי רמת הנושאים אם תמצאו נוסח שיש לו משמעות – בבקשה, אם לא תמצאו – תרדו מזה.

אופיר פינס-פז: אני הייתי בעד שנגביל את זה אבל אם אי-אפשר לא צריך.

אופיר פינס-פז: נביא את זה מחר להצבעה בשעה 10:45.

שלמה שהם: אני יודע שזו הצעה מהפכנית אבל האם מקובל עליך שסעיף חלוקה לוועדות יעבור לחקיקה ראשית ונעביר את זה מהתקנון לחוק הכנסת?

עו"ד יהושע שופמן: זה יפגע בעבודת הכנסת.

אנה שניידר: אז מבחינה קונספטואלית צריך לחשוב על נושא חדש.

אופיר פינס-פז: אבל אין נושא חדש בשלב זה.

יצחק כהן: חיים כץ לא יכול להיות מחר.

חיים כץ: אבל לא צריך אותי בהצבעה.

אופיר פינס-פז: בלעדיך אני לא עושה הצבעה.

יצחק כהן: במקום מחר תן לי עכשיו חמש דקות.

אופיר פינס-פז: בסדר.

אופיר פינס-פז: הפסקה של חמש דקות.

אופיר פינס-פז: (הישיבה הופסקה בשעה 12:45) (הישיבה חודשה בשעה 12:57)

אופיר פינס-פז: אני מחדש את הישיבה.

אופיר פינס-פז: אני קובע שההצבעה תהיה ביום שני.

אופיר פינס-פז: לגבי השעה המדויקת מנהלת הוועדה תודיע על כך בכתב לחברי הוועדה.

אופיר פינס-פז: לגבי הנוסח שנצביע עליו.

אופיר פינס-פז: הנוסח יכלול: 1.

אופיר פינס-פז: הקפאה לשנה.

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: קשר ישיר להוצאה תקציבית.

אופיר פינס-פז: 3.

אופיר פינס-פז: ניסיון למצוא נוסחה לנושא הגבלת הנושאים, הסעיפים, החוקים.

אופיר פינס-פז: אם תצליחו – טוב, לא תצליחו – יהיה כך.

אופיר פינס-פז: 4.

אופיר פינס-פז: משרד המשפטים שיכנע אותי שזה צריך להיות ברמה של הצעת חוק יסוד.

אופיר פינס-פז: אז זה יהיה בהצעת חוק יסוד: משק המדינה.

אנה שניידר: זה יחול מ-2003.

אופיר פינס-פז: בשנה הבאה.

שלמה שהם: לא צריך לכתוב את זה כי זה רק לשנה.

אופיר פינס-פז: אפשר לכתוב מועד תחילה.

עו"ד יהושע שופמן: זו יוזמה של הוועדה מפני שההצעה היא לא חוק יסוד.

אופיר פינס-פז: זו הצעת חוק של חבר-הכנסת חיים כץ, שיניתי לו את הכותרת לחוק יסוד, זה הכל.

חיים כץ: אז צריך 61.

אנה שניידר: לא.

דורית ואג: חוק יסוד: משק המדינה לא משורין.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

אופיר פינס-פז: הישיבה נעולה.