ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 349, 2001-08-07 12:00

אופיר פינס-פז: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אופיר פינס-פז: נפתח בתיקון טעות בחוק תקופת צינון למשרתים בכוחות הבטחון (תיקוני חקיקה), התשס"א-2001.

אופיר פינס-פז: זו בקשה של יושב-ראש הכנסת אלי: "בהתאם להוראות סעיף 10א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש"ח-1948, הריני מעביר לעיונך את הצעתי לתיקון טעות בנוסח החוק שבנדון, אשר התקבל בכנסת ביום כ"ה בתמוז התשס"א, (16 ביולי 2001).

אופיר פינס-פז: " הוא מבקש לאשר את תיקון הטעות: 1.

אופיר פינס-פז: בחוק תקופת צינון למשרתים בכוחות הבטחון (תיקוני חקיקה), התשס"א-2001 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 2 (א) ברישא, אחרי "בחוק הממשלה, התשס"א-2001" יבוא "(להלן – חוק הממשלה),"; (ב) בסעיף 5א שבו, בפסקה (4), במקום "נציב" יבוא "ניצב".

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: תחילתו של תיקון הטעות ביום תחילתו של החוק העיקרי.

אופיר פינס-פז: דברי ההסבר אומרים: בנוסח אשר התקבל בכנסת נפלו שתי טעויות טכניות: א.

אופיר פינס-פז: השמטה מקרית – לא צוין קיצור שמו של חוק הממשלה, התשס"א-2001.

אופיר פינס-פז: ב.

אופיר פינס-פז: טעות הדפסה בהתייחס לדרגתו של קצין משטרה נכתב "נציב" במקום "ניצב".

אופיר פינס-פז: מוצע לתקן את הטעויות האמורות ולקבוע שתחילתו של תיקון הטעות יהיה ביום תחילתו של החוק.

אופיר פינס-פז: אני מעמיד להצבעה את אישור התיקון הזה.

אופיר פינס-פז: מי בעד?

אופיר פינס-פז: הצבעה התיקון אושר

אופיר פינס-פז: תיקון הטעות אושר פה אחד.

אופיר פינס-פז: 1.

אופיר פינס-פז: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 46) 2.

אופיר פינס-פז: הצעת חוק יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 6)

אופיר פינס-פז: אנחנו עוברים להצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 46); הצעת חוק יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 6); הצעת חוק לתיקון דיני בחירות לכנסת (התאמה לחוק יסוד: הממשלה), התשס"א-2001 – אישורן לקריאה שניה ושלישית והצבעה.

אופיר פינס-פז: הצעות החוק האלה הן פרי יוזמה מבורכת של משרד המשפטים והגשנו אותן מטעם הוועדה בעקבות ביטול חוק הבחירה הישירה וחזרה לשיטה הפרלמנטרית.

אופיר פינס-פז: היה צריך לעשות שורה של תיקונים טכניים בכמה חוקים.

אופיר פינס-פז: הסריקה נעשתה, היה דיון אחד, עברנו סעיף סעיף והדברים הם טכניים.

אופיר פינס-פז: גב' קוגוט, בבקשה לחזור על עיקרי הדברים.

עו"ד סיגל קוגוט: הפרדנו בין תיקונים בחוקי יסוד לבין תיקונים בחוקים רגילים.

עו"ד סיגל קוגוט: יש לתקן שני חוקי יסוד ואחד הוא חוק יסוד: הכנסת.

עו"ד סיגל קוגוט: בסעיף שקובע היום שיושב-ראש הכנסת לא יכול להיות גם ראש ממשלה, נאמר היום שהוא לא יכול להיות גם "ראש הממשלה הנבחר".

עו"ד סיגל קוגוט: מאחר שלפי חוק יסוד: הממשלה שהתקבל לא יכול להיות מצב של "ראש הממשלה הנבחר" אלא שיטת הבחירה היא אחרת, הצענו להחליף את הביטוי "ראש הממשלה הנבחר" לביטוי "חבר הכנסת שעליו הטיל נשיא המדינה להרכיב ממשלה".

עו"ד סיגל קוגוט: העקרון הוא שמי שמכהן כראש ממשלה לא יכול להיות יושב-ראש הכנסת.

שאול יהלום: במה סעיף 20 קשור לזה?

עו"ד סיגל קוגוט: סעיף 20 קובע מי יכול להיות יושב-ראש הכנסת בפועל.

עו"ד סיגל קוגוט: עד שנבחר יושב-ראש קבוע לכנסת – את זה יודעים רק אחרי הרכבת הקואליציה – הכנסת מנוהלת על-ידי היושב-ראש בפועל.

עו"ד סיגל קוגוט: היום החוק קובע שיושב-ראש הכנסת בפועל לא יכול להיות ראש הממשלה הנבחר כדי שזה לא יהיה אותו אדם שגם נבחר על-ידי הציבור כראש ממשלה ובזמן שהוא מרכיב קואליציה הוא גם יהיה יושב-ראש הכנסת.

עו"ד סיגל קוגוט: מאחר שלא יהיה מצב של ראש ממשלה נבחר אבל כן יהיה מצב שבו הנשיא יטיל על מישהו להרכיב ממשלה, במקום שיהיה כתוב שיושב-ראש כנסת בפועל לא יכול להיות ראש ממשלה נבחר, יהיה כתוב: יושב-ראש כנסת בפועל לא יכול להיות מי שעליו הטיל הנשיא להרכיב ממשלה.

שאול יהלום: זאת אומרת, הסעיף יהיה כך: עד לבחירת יושב-ראש הכנסת יכהן הוותיק שבחברי הכנסת, שאינו ראש הממשלה.

שאול יהלום: ..

עו"ד סיגל קוגוט: "שאינו ראש הממשלה", כלומר זה שיוצא, או "שאינו חבר הכנסת שעליו הטיל נשיא המדינה את התפקיד להרכיב ממשלה, או שר, או סגן שר".

שאול יהלום: למה זה לא יכול להיות חבר הכנסת שעליו הטיל הנשיא?

שאול יהלום: מה ההיגיון פה?

עו"ד סיגל קוגוט: ההיגיון הוא שלא ראוי שהתפקיד של ראש ממשלה ויושב-ראש כנסת יהיו בידי אדם אחד.

שאול יהלום: יכול להיות שהוא לא יצליח להרכיב ממשלה.

עו"ד סיגל קוגוט: אז הוא יתחלף.

עו"ד סיגל קוגוט: אם אחרי X זמן שבו אותו חבר הכנסת לא הצליח להרכיב ממשלה הנשיא יטיל על חבר כנסת אחר להרכיב ממשלה, אותו אדם כן יוכל להיות יושב-ראש.

עו"ד סיגל קוגוט: רק ברגע שהוא מנסה להרכיב ממשלה הוא מנוע מלהיות יושב-ראש הכנסת.

שאול יהלום: הכנסת מתכנסת, היא בוחרת את חבר הכנסת הוותיק ליושב-ראש.

שאול יהלום: נניח לצורך הענין שזה שמעון פרס.

שאול יהלום: הנשיא קורא לשמעון פרס.

עו"ד סיגל קוגוט: לא, הכנסת מתכנסת רק אחרי שהנשיא קורא לו כי מופיע בחוק מתי צריכה להתקיים הישיבה הראשונה של הכנסת אחרי הבחירות ובחוק יסוד: הממשלה כתוב מתי הנשיא צריך להטיל על מישהו להרכיב ממשלה.

עו"ד סיגל קוגוט: בחוק כתוב שהנשיא חייב להטיל על מישהו להרכיב ממשלה "בתוך שבעה ימים מיום פרסום תוצאות הבחירות".

עו"ד סיגל קוגוט: מאחר שפרסום של תוצאות הבחירות הוא שמונה ימים אחרי הבחירות אז תוך שבועיים הוא צריך להטיל על מישהו להרכיב ממשלה.

עו"ד יהושע שופמן: לפי סעיף 12 לחוק היסוד הכנסת מתכנסת ביום ב' בשבוע השני שלאחר השבוע שבו נתפרסמו תוצאות הבחירות.

עו"ד סיגל קוגוט: הנשיא תמיד יטיל את הרכבת הממשלה לפני שהכנסת תתכנס לראשונה.

שאול יהלום: הוא חייב להטיל את זה על ראש הרשימה?

עו"ד סיגל קוגוט: הוא מתייעץ עם נציגי הסיעות.

שאול יהלום: לגבי ראש הממשלה אני מבין, אבל מה איכפת לי אם הוא מטיל על אותו חבר כנסת לנסות להרכיב ממשלה, מה הבעיה?

עו"ד סיגל קוגוט: השיקול פה הוא החירות המוחלטת של הנשיא.

עו"ד סיגל קוגוט: מי יתפקד כיושב-ראש הכנסת בפועל זה מה שבא אחר-כך, הנשיא לא מוגבל והוא יכול להטיל הרכבת ממשלה על כל חבר כנסת שהוא ימצא לנכון.

שאול יהלום: אז מה איכפת לי שאותו חבר כנסת יהיה גם יושב-ראש הכנסת?

עו"ד סיגל קוגוט: התפקיד הוא של ניהול הכנסת גם מבחינה מהותית וגם מבחינה טכנית.

שאול יהלום: אבל אולי הוא לא יהיה ראש ממשלה.

עו"ד סיגל קוגוט: בסדר, אבל הוא עסוק עכשיו בהרכבת קואליציה.

שאול יהלום: אז מה?

שאול יהלום: לוי אשכול כזה.

שאול יהלום: מה שאת אומרת לגבי ראש ממשלה זה הגיוני כי צריכה להיות הפרדת רשויות כי ראש הממשלה הנבחר לא יכול להיות אפילו יושב-ראש זמני של הכנסת.

שאול יהלום: כאן הוא לא ראש הממשלה, הוא יכול להיות אפילו מאכער כזה והנשיא אומר לו: תנסה להרכיב ממשלה ואפילו לא ברור שאתה תהיה ראש הממשלה.

שאול יהלום: הוא הוותיק ומה ההיגיון להוריד ממנו את תפקיד יושב-ראש הכנסת הזמני?

עו"ד סיגל קוגוט: התפקיד של הרכבת ממשלה באופן זמני מבחינת העיסוק והזמן לא מתאים לתפקיד של ניהול הכנסת.

אופיר פינס-פז: זו החלטה מהותית.

עו"ד יהושע שופמן: ההחלטה היא טכנית והיא אומרת: למחוק את המלים "ראש הממשלה הנבחר" כי אין יצור כזה.

עו"ד יהושע שופמן: שאלה נוספת היא מה שהעלה חבר-הכנסת יהלום שלא צריך להיות איכפת לנו לגבי חבר הכנסת אבל התרגום שעשינו הוא שאז בשיטת הבחירה הישירה כשהוא עדיין לא נכנס לתפקידו כראש ממשלה היה די ברור שהוא יהיה ראש ממשלה.

שאול יהלום: מה היה בשיטה הקודמת שחזרנו אליה עכשיו?

עו"ד סיגל קוגוט: בשיטה הראשונית לא היה דבר כזה ובגלל שהיו תקלות היה צריך לתקן את זה.

עו"ד סיגל קוגוט: התקלה היתה של "זקן" ו"ותיק".

שאול יהלום: אבל לא היה מקרה כזה ולכן לא יכולה היתה להיות תקלה כזאת.

תמי אדרי: היה מקרה כזה של "ותיק" ו"זקן".

תמי אדרי: יאיר שפרינצק נבחר לראשונה לכנסת, הוא לא היה אף יום בכנסת, בגלל גילו המבוגר הוא היה זקן חברי הכנסת והוא נבחר ליושב-ראש כנסת בפועל.

תמי אדרי: זאת היתה התקלה.

שאול יהלום: הכוונה שלי היא שלא היתה תקלה לגבי ראש ממשלה.

שאול יהלום: אני שואל: אם הנשיא הגיע למסקנה שהוא צריך להטיל הרכבת ממשלה דווקא על אותו ותיק – נניח שמעון פרס – למה להגביל?

שאול יהלום: הוא אומר שבמבוך שנוצר רק אדם כמו שמעון פרס, אדם עם הוותק הכי גדול בכנסת, יכול למצוא את הקונסנסוס, או אריק שרון.

שאול יהלום: לא צריך למנוע ממנו שדווקא הוא לא ישב בראש הישיבה.

שאול יהלום: אני רוצה שהוותיק ובעל הניסיון ישב בראש הישיבה, זו מטרת התיקון, לא הזקן, אלא הוותיק.

שאול יהלום: למה צריך לרדת בדרגה לגבי יושב-ראש הכנסת הזמני שיהיה בתפקיד חודש-חודשיים?

שאול יהלום: אני צריך לפגוע בו?

יוסף יצחק פריצקי: התיקון פה הוא לא טכני, הוא תיקון מהותי לעילא.

יוסף יצחק פריצקי: המהות היא האם אדם שנשיא המדינה מטיל עליו הרכבת ממשלה יכול לשמש כיושב-ראש זמני של הכנסת.

שאול יהלום: בוודאי שהוא יכול.

שאול יהלום: למה לא?

יוסף יצחק פריצקי: משום שהאיש עסוק בתקופה הזאת במשא-ומתן קואליציוני.

אופיר פינס-פז: בוודאי שהוא יכול.

אופיר פינס-פז: לכנסת בכלל אין משמעות בתקופה הזאת.

אופיר פינס-פז: איך פואד יכול להיות שר בטחון כשהוא מועמד של מפלגת העבודה?

אופיר פינס-פז: אתה אוסר את זה בחוק?

אופיר פינס-פז: איך יושב-ראש הכנסת יכול להיות מועמד של מפלגת העבודה?

עו"ד סיגל קוגוט: למה אסור היום לפי החוק שראש ממשלה נבחר יהיה יושב-ראש כנסת?

שאול יהלום: למה זה לא היה בחוק הקודם?

עו"ד סיגל קוגוט: לא היה הסדר כזה, הסעיף הזה על יושב-ראש זמני הוא די חדש.

שאול יהלום: תמיד היה יושב-ראש זמני.

עו"ד סיגל קוגוט: אבל זה לא היה מכוח החוק, צבי ענבר מצא שזו בעיה חוקתית.

אופיר פינס-פז: אנחנו דיברנו על החוק שלפנינו בקריאה הראשונה ואני ויתרתי בענין הזה.

אופיר פינס-פז: חבר-הכנסת יהלום לא מוותר בענין של חבר כנסת.

אופיר פינס-פז: אין לזה הסבר מספיק מוצק.

אופיר פינס-פז: א.

אופיר פינס-פז: רק הטילו עליו להרכיב ממשלה, הוא עוד לא ראש ממשלה; ב.

אופיר פינס-פז: הוא יושב-ראש כנסת זמני ולא בטוח שהוא יהיה ראש ממשלה.

אופיר פינס-פז: אתם גם אומרים שאין לו מספיק זמן – זה לא נימוק מה גם שלא קיימת בינתיים הפרדת רשויות.

אופיר פינס-פז: לכן אין סיבה למנוע את זה בחוק.

אופיר פינס-פז: אנחנו עוסקים עכשיו בשינויים טכניים אבל מה שאתם מציעים זה שינוי מהותי.

אופיר פינס-פז: אם אתם רוצים את זה תיזמו הצעת חוק של משרד המשפטים.

אופיר פינס-פז: פה יש היבט מהותי וזה לא בחוק הזה.

עו"ד סיגל קוגוט: אם כך, המלים "ראש הממשלה הנבחר" יימחקו מסעיף 20(א).

אופיר פינס-פז: בסדר.

עו"ד סיגל קוגוט: חוק יסוד: נשיא המדינה.

עו"ד סיגל קוגוט: בסעיף 11 לחוק כתוב מה הם תפקידי הנשיא ובין היתר כתוב: "ימלא את התפקידים שיוחדו לו בחוק יסוד: הממשלה לענין פיזור הכנסת והתפטרות ראש הממשלה.

עו"ד סיגל קוגוט: " בחוק יסוד: הממשלה הנוכחי התפקיד היחיד שיש לנשיא המדינה הוא לענין פיזור הכנסת ואילו בחוק יסוד: הממשלה שהתקבל יש לו עוד תפקידים כמו: להרכיב ממשלה, קבלת הודעות, הודעות ליושב-ראש הכנסת שלא הצליחו להרכיב ממשלה ותפקיד גם בזמן פיזור הכנסת.

עו"ד סיגל קוגוט: יש לו יותר תפקידים ולכן מוצע למחוק את הסיפא "לענין פיזור הכנסת והתפטרות ראש הממשלה" כך שהסעיף יהיה: נשיא המדינה ימלא את התפקידים שיוחדו לו בחוק יסוד: הממשלה.

עו"ד סיגל קוגוט: סעיף 12 בחוק יסוד: נשיא המדינה עוסק בחתימת קיום.

עו"ד סיגל קוגוט: התפישה היא שלא ראוי שתידרש חתימת קיום של שר לגבי תפקידיו של הנשיא הקשורים להרכבת ממשלה או לפיזור הכנסת.

עו"ד סיגל קוגוט: היום כתוב: "חתימתו של נשיא המדינה על מסמך רשמי טעונה חתימת קיום של ראש הממשלה.

עו"ד סיגל קוגוט: ..

עו"ד סיגל קוגוט: זולת מסמך הקשור בפיזור הכנסת.

עו"ד סיגל קוגוט: " יש גם מסמכים בכתב שהנשיא מוציא שלא קשורים רק לפיזור הכנסת.

אופיר פינס-פז: זה שינוי מהותי.

עו"ד יהושע שופמן: זה לא שינוי מהותי, זה שינוי טכני.

עו"ד יהושע שופמן: מחזירים את חוק היסוד למצב שבו הוא היה לפני הבחירה הישירה.

עו"ד סיגל קוגוט: מאז ומעולם, לפני חוק יסוד: הממשלה, בחוק הנוכחי שבו אנחנו חושבים שצריך להחזיר את המצב הקודם, התפישה היתה שחתימות קיום של גורם פוליטי אינן נדרשות כאשר הנשיא ממלא תפקיד שבשיקול דעת של הקמת הממשלה.

עו"ד סיגל קוגוט: הרי ראש הממשלה הקודם, או שר המשפטים הקודם לא יחתמו לו חתימת קיום כאשר הנשיא רוצה להטיל על מישהו להרכיב ממשלה.

אופיר פינס-פז: זה במקרה הספציפי של הרכבת ממשלה ופיזור הכנסת.

עו"ד סיגל קוגוט: נכון, רק זה.

עו"ד סיגל קוגוט: גם אנחנו רוצים שזה יישאר כך.

אופיר פינס-פז: אמנם שר המשפטים רצה להגיד שלא אבל יש לו חתימת קיום על החנינה.

שאול יהלום: אתה מביא את זה כדוגמה לחתימת קיום מהותית.

עו"ד סיגל קוגוט: זה יישאר, זה ברור.

עו"ד סיגל קוגוט: אנחנו אומרים שלכינון ממשלה ולפיזור כנסת לא נדרשת חתימת קיום.

עו"ד סיגל קוגוט: זו תמיד היתה התפישה.

עו"ד סיגל קוגוט: בחוק יסוד: הממשלה שהוא היום בתוקף מחקו את המלים "בכינון הממשלה" כי לנשיא לא היה תפקיד משום שראש הממשלה נבחר והיה לו תפקיד רק בזמן פיזור הכנסת.

עו"ד סיגל קוגוט: עכשיו אנחנו מחזירים את המלים שהיו בחוק יסוד: הנשיא המקורי.

אופיר פינס-פז: בסדר.

עו"ד סיגל קוגוט: ההתאמות הן בחוקים שונים, למעט תיקון אחד שביקש יושב-ראש הוועדה לגבי הצבע של המעטפות, בסעיף 74.

עו"ד סיגל קוגוט: הוא ביקש שצבע המעטפה יהיה כחול.

שאול יהלום: עד היום אפשר היה לעשות גם מעטפות בצבע טורקיז?

עו"ד סיגל קוגוט: כתוב בחוק שצריך להביא את המעטפות, את הצבע ואת הצורה לוועדת הבחירות.

תמי אדרי: לנשיאות ועדת הבחירות.

שאול יהלום: מה עם פתקי ההצבעה, כתוב באיזה צבע הם יהיו?

תמי אדרי: כן, פתק הצבעה לבן, נייר עתון 60 גרם.

שאול יהלום: מה משנה מה צבע המעטפה?

אופיר פינס-פז: אני רציתי בבחירה הישירה פתק אדום ומר נוה או מיקי איתן אמרו שזה יישאר צהוב, כי כבר היה צהוב.

אופיר פינס-פז: שאלתי למה?

אופיר פינס-פז: אמרו לי שהיה להם רוב בוועדה.

אופיר פינס-פז: בקיצור, לקחו את הצבע של בית"ר והפכו אותו לצבע ממלכתי.

אופיר פינס-פז: הם אמרו שזה צבע של כולם.

אופיר פינס-פז: אמרתי להם שאני רוצה צבע אדום כי זה צבע של כולם.

אופיר פינס-פז: השופט חשין אמר שתמיד זה היה צבע צהוב.

אופיר פינס-פז: משום מה לא הלכתי לבג"צ וקיבלתי את זה.

אופיר פינס-פז: הפתק הרגיל הוא לבן, המעטפה היתה כחולה אבל זה לא היה כתוב.

אופיר פינס-פז: תמיד זה היה כחול לכן הצעתי שנכתוב את זה בחוק.

שאול יהלום: אני בעד צבע כחול אבל זה יכול להיות יקר.

תמי אדרי: מאז שאני בוועדת הבחירות, משנת 1969 – בוודאי זה היה קודם – המעטפה היתה בגוון כחול כלשהו כי אנחנו משנים את הגוונים כדי שלא ישתמשו במעטפה של פעם קודמת.

תמי אדרי: אף פעם לא התעוררה בעיה.

שאול יהלום: אני מציע שנכתוב:

שאול יהלום: צבע מעטפות ההצבעה בבחירות יהיה כחול אלא אם כן החליטה ועדת הבחירות אחרת.

תמי אדרי: זו צריכה להיות נשיאות ועדת הבחירות, יושב-ראש הוועדה וסגניו.

דורית ואג: למה צריך לקבוע את הצורה?

דורית ואג: מעטפה זו מעטפה.

תמי אדרי: בתחילת קדנציה של כל ועדת בחירות חדשה מביאים דוגמה של מעטפת הצבעה.

תמי אדרי: זה אחד הדברים הראשונים שעושים כי זה גם לוקח זמן וגם הכי יקר.

תמי אדרי: עושים את זה כדי שאם יהיה חידוש בחירות לא נגיד שאי-אפשר כי לוקח חצי שנה להדפיס זאת.

אופיר פינס-פז: בסדר.

עו"ד סיגל קוגוט: בכל החוקים האלה: חוק הבחירות, חוק מימון מפלגות, חוק המפלגות, חוק הכנסת, חוק דרכי תעמולה, מחקנו את ההגדרה של "בחירות מיוחדות" "בחירות חוזרות" "ראש ממשלה", פנקס בוחרים שישמש לבחירות לראש ממשלה, מחקנו את כל ההוראות שקשורות לראש ממשלה.

עו"ד סיגל קוגוט: גם מבחינת ההגדרה, שם החוק, הסעיף שעוסק בזכות להצביע שקובע גם את הזכות להצביע לראש ממשלה, הסעיף שעוסק במועמדים לראש ממשלה, כל הפרק שעוסק בהוראות מיוחדות לבחירת ראש ממשלה.

עו"ד סיגל קוגוט: מחקנו את כל הסעיפים האלה.

עו"ד סיגל קוגוט: לגבי צבע מעטפות ההצבעה נשנה כפי שהוצע כאן ונכתוב: אלא אם כן נשיאות ועדת הבחירות תחליט אחרת.

עו"ד סיגל קוגוט: כל הסעיפים שעוסקים בקולות הימאים, בהצבעה בכלי שייט שמבדילים בין המעטפה של ראש הממשלה לבין מעטפת ההצבעה בעד רשימה, הסעיף שעוסק בהתפטרות של מועמד לראש ממשלה – את כל הסעיפים האלה מחקנו.

אופיר פינס-פז: אני מעמיד להצבעה את הצעות החוק האלה.

אופיר פינס-פז: מי בעד?

אופיר פינס-פז: הצבעה הצעות החוק אושרו

אופיר פינס-פז: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 46), הצעת חוק יסוד: נשיא המדינה (תיקון מס' 6), הצעת חוק לתיקון דיני בחירות לכנסת (התאמה לחוק יסוד: הממשלה), התשס"א-2001 אושרו פה אחד לקריאה שניה ושלישית.

אופיר פינס-פז: הצעת חוק המפלגות (תיקון מס' 11)(הגבלה על שימוש בשם), התשס"א-2001

אופיר פינס-פז: אנחנו ממשיכים בהצעת חוק המפלגות (תיקון מס' 11)(הגבלה על שימוש בשם), התשס"א-2001, של חבר-הכנסת יוסף פריצקי.

אופיר פינס-פז: קודם אני רוצה להעיר ששמו של חבר-הכנסת פריצקי נשמט מהצעת החוק.

הלית ברק: גם של חברי הכנסת בריילובסקי, נאות ופורז.

אופיר פינס-פז: כלומר, נשמטו שורה של שמות, אם לא נשמטו גם דברים אחרים.

אופיר פינס-פז: אני הצעתי ליושב-ראש הכנסת וליושב-ראש ועדת הכנסת שינוי תקנות בנוהל עבודה.

אופיר פינס-פז: חוק שמגיע מן הממשלה בנוסח הכחול בקריאה ראשונה לא יונח על שולחן מליאת הכנסת לפני שהיועץ המשפטי של הוועדה הספציפית ממנה מגיע החוק לא חתם שהנוסח זהה לנוסח שעליו הוחלט בוועדה.

אופיר פינס-פז: אני אומר לכם שלא תמיד אני בטוח שאנחנו מצביעים על מה שהחלטנו, ואני בכלל לא בטוח שמה שמגיע מהממשלה זה מה שהוועדה החליטה עליו עד הפרט האחרון – בגדול בוודאי שזה מה שהחליטה.

אופיר פינס-פז: בענין הזה אני רוצה שליטה מוחלטת של הוועדות על הנוסח הסופי.

אופיר פינס-פז: הצעתי את זה לחברי הכנסת בורג ויוסי כץ וגם לאנה שניידר כתבתי בענין הזה.

אופיר פינס-פז: קרתה לנו בענין הזה אי נעימות גדולה ולדעתי זה הליך חקיקה מפוקפק במידה מסוימת.

עו"ד סיגל קוגוט: קרתה תקלה ברשומות, זה הובא לידיעתנו, העברנו את זה לרשומות והם הודיעו שהם יוציאו הודעת מערכת.

אופיר פינס-פז: לא לזה אני מתכוון.

אופיר פינס-פז: החוק הובא לקריאה ראשונה עם החוקים הטכניים והדיון היה משולב.

אופיר פינס-פז: הדיון היה טכני מעיקרו ולא מהותי והתהליך היה מפוקפק.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שהתהליך עכשיו יהיה לעילא ולעילא כדי שהוועדה תדון בחוק בצורה רצינית.

אופיר פינס-פז: נכון שדנו לאחר הקריאה הראשונה דיון מעמיק ונעשה את זה גם עכשיו וגם במליאה.

אופיר פינס-פז: אולי חבר-הכנסת פריצקי יאמר מלות פתיחה ואחר-כך נעבור סעיף סעיף.

יוסף יצחק פריצקי: הרעיון הוא פשוט, להקים עוד חיץ בין עמותה לבין מפלגות.

יוסף יצחק פריצקי: כידוע לכולם למפלגות יש הגבלות על מימון בחירות ועל תורמים, עמותה עוסקת בפעילות פוליטית או חברתית אין לה שום הגבלה.

יוסף יצחק פריצקי: הרעיון הוא לא לקחת עמותה ולהפוך אותה למפלגה.

יוסף יצחק פריצקי: לקראת הקריאה הראשונה היושב-ראש הציע הצעה מצוינת והיא תקופת צינון.

יוסף יצחק פריצקי: היה ויכוח אם זה יהיה תשעה חודשים או שזה יהיה שנה כפי שהציע חבר-הכנסת יהלום כי הוא סבור שתשעה חודשים זה לא מספיק.

יוסף יצחק פריצקי: הרעיון הוא שאם אנשים רוצים לפעול במסגרת עמותה – יבושם להם, הם יהיו כפופים לפיקוחו של רשם העמותות ויכול להיות שחלק מהתרומות יהיו מוכרות להם לצורך מס.

יוסף יצחק פריצקי: אבל ברגע שהם רוצים להיכנס למערכת הבחירות לא ברמה הפוליטית אלא רק ברמה המפלגתית, צריכה לעבור איזו שהיא תקופת צינון, הם לא יכולים לעשות שימוש בשם שלה, במותג שלה על-מנת לנצל אותו.

יוסף יצחק פריצקי: הדוגמה הקלאסית היא של "הדרך השלישית".

יוסף יצחק פריצקי: יש דוגמה של "דור שלום" שעליה אני מביא הסתייגות.

יוסף יצחק פריצקי: אנחנו רוצים למנוע את הפירצה הזאת.

אופיר פינס-פז: אני מציע לא להיכנס לדוגמאות ספציפיות מהטעם שלא הזמנו אותם לדיון.

יוסף יצחק פריצקי: בסדר גמור.

יוסף יצחק פריצקי: הם גילו פירצה אבל מה שהם עשו היה חוקי למהדרין ואנחנו רוצים לסגור את הפירצה הזאת.

יוסף יצחק פריצקי: אם חבורה של אנשים רוצה לרוץ למפלגה פוליטית – מאה אחוז, שתירשם אצל רשם המפלגות לפי חוק רשם המפלגות, היא תקבל תרומות ותעמוד לפיקוחו של מבקר המדינה.

אופיר פינס-פז: אני קורא את החוק.

אופיר פינס-פז: (קורא את סעיף 1(1)).

יוסף יצחק פריצקי: מה זה?

עו"ד סיגל קוגוט: תהיה עכשיו הוראה כללית ולא יהיה כתוב מה שקיים היום לגבי שם של מפלגה.

עו"ד סיגל קוגוט: כל זה עובר לסעיף קטן (א1).

שאול יהלום: מה כתוב בסעיף קטן (א)?

הלית ברק: "לא תירשם מפלגה בשם העלול להטעות או בשם העלול לפגוע בתקנת הציבור או ברגשותיו, או בשם הזהה לשם של מפלגה רשומה, או שהיתה רשומה, או בשם הדומה עד כדי להטעות לשמה של מפלגה כאמור.

הלית ברק: "

שאול יהלום: בסעיף (א1)(1) "מפלגה רשומה או שהיתה רשומה" אין חידוש.

שאול יהלום: ב-(א1)(2) "תאגיד הרשום כדין בישראל" זה חידוש?

יוסף יצחק פריצקי: כן.

עו"ד סיגל קוגוט: החידושים הם לגבי תאגיד.

עו"ד סיגל קוגוט: היום ההגבלה היא לגבי מפלגה או לגבי שם העלול להטעות.

עו"ד סיגל קוגוט: גם לפי הפרשנות אפשר לומר שמי שנרשם בשם של עמותה זה עלול להטעות את הציבור.

עו"ד סיגל קוגוט: חבר-הכנסת פריצקי רצה שזה ייאמר במפורש.

שאול יהלום: אם נוריד את הענין של העמותות הסעיף הקיים היום הוא יותר רחב ועכשיו אתם מצמצמים אותו.

עו"ד סיגל קוגוט: היום אנחנו מציעים להשאיר את הביטוי: "לא תירשם מפלגה בשם העלול להטעות או בשם העלול לפגוע בתקנת הציבור או ברגשותיו.

עו"ד סיגל קוגוט: " זה יהיה סעיף (א).

עו"ד סיגל קוגוט: סעיף (א)(1) שמתעסק עם התאגיד יתעסק גם עם המפלגה שהיתה רשומה.

שאול יהלום: למה גם היום זה לא עשוי להטעות?

עו"ד סיגל קוגוט: בוודאי שזה עלול להטעות.

עו"ד סיגל קוגוט: חבר-הכנסת פריצקי חושב שאולי מישהו יפרש את זה כמטעה, ומישהו אחר יפרש את זה כלא מטעה.

עו"ד סיגל קוגוט: גם היום אפשר להתנגד.

אופיר פינס-פז: מי קובע את זה.

אופיר פינס-פז: מיכאל קליינר רשם מפלגה וקרא לה "חירות".

אופיר פינס-פז: הוא בא לרשם המפלגות.

אופיר פינס-פז: רשם המפלגות היה צריך לקרוא את החוק ולהגיד: סליחה, אני לא מאשר.

עו"ד יהושע שופמן: קודם כל הוא מפרסם בעתון ומזמין את הציבור להתנגד.

איטה וצלר: אף אחד לא התנגד.

אופיר פינס-פז: אף אחד לא התנגד כי הציבור לא הבין מה קורה כאן.

אופיר פינס-פז: בשביל מה יש רשם מפלגות?

דורית ואג: שהוא גם רשם החברות.

איטה וצלר: אז הוא לא היה רשם חברות, זאב בונה היה רק רשם מפלגות.

אופיר פינס-פז: כתוב בסעיף שזה גם לגבי מפלגה שהיתה.

אופיר פינס-פז: קליינר זה כל "חירות" שהיתה.

דורית ואג: היא היתה מפלגה או תנועה?

עו"ד יהושע שופמן: היא היתה מפלגה לפני חוק המפלגות, זה היה גם לפני הליכוד, לא תמיד היה ליכוד.

אופיר פינס-פז: אני קורא שוב את הסעיף מחוק המפלגות: "לא תירשם מפלגה בשם העלול להטעות או בשם העלול לפגוע בתקנת הציבור או ברגשותיו, או בשם הזהה לשם של מפלגה רשומה, או שהיתה רשומה, או בשם הדומה עד כדי להטעות לשמה של מפלגה כאמור.

אופיר פינס-פז: " על פניו הוא לא יכול היה לרשום את מיכאל קליינר.

אופיר פינס-פז: הרי מישהו צריך לאכוף את החוק.

שאול יהלום: אני רוצה לשאול שאלה מבחינה עקרונית.

שאול יהלום: חבר-הכנסת פריצקי נותן לנו כמה פרטים שלכולם אני מסכים.

שאול יהלום: השאלה היא האם מכלל לאו הוא לא מצמצם את הכלל.

שאול יהלום: יכול להיות מצב שבו יבוא דבר שרשם המפלגות יחשוב שהוא מטעה אבל יאמרו שמאחר שפירטו פה כללים ברורים ולא פירטו את הדבר הזה אז זה לא חל.

שאול יהלום: אתן דוגמה.

שאול יהלום: נניח שהוא לא כותב לגבי תאגיד שרשום בחוץ-לארץ.

שאול יהלום: למה זה צריך להיות תאגיד שרשום רק בישראל?

שאול יהלום: נניח שהאיחוד האירופי הוא תאגיד שרשום בחוץ-לארץ והוא מקים מפלגה שקוראים לה האיחוד האירופי.

שאול יהלום: זה לא כלול בפירוט של הצעת החוק פה ויגידו: מאחר שפירטת רק תאגיד הרשום בישראל אז לגבי תאגיד הרשום בחוץ-לארץ זה בסדר.

שאול יהלום: קודם הרשם יכול היה להגיד שזה נקרא "להטעות", היום הוא יגיד: לא פירטת.

יוסף יצחק פריצקי: לכן כתבתי: "בלי לפגוע בכלליות האמור בסעיף קטן (א)".

יוסף יצחק פריצקי: גב' קוגוט, הייתי רוצה לומר לך שהניסוח הוא קצת משונה.

יוסף יצחק פריצקי: הייתי משאיר את מה שהיה קודם.

יוסף יצחק פריצקי: את סעיף קטן (1) לא הייתי מוחק אלא משאיר את מה שהיה.

יוסף יצחק פריצקי: ב-(2) הייתי כותב כך: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "בלי לפגוע בכלליות האמור בסעיף קטן (א), לא תירשם מפלגה בשם הזהה, או הדומה עד כדי להטעות, לשם של אחד מאלה:" ופה הייתי מתחיל עם (2) "תאגיד הרשום כדין בישראל".

יוסף יצחק פריצקי: בשביל מה לעשות שוב שינויי נוסח?

יוסף יצחק פריצקי: החוק הוא בסדר, אני בסך הכל רוצה לשים בו תאגידים.

יוסף יצחק פריצקי: למה אני צריך למחוק מההתחלה ולהעביר משם לפה.

עו"ד סיגל קוגוט: סעיף (א) יש לו קביעה כללית, הסעיף השני מפרט מפלגה, עמותה, מה קורה כשמתפרקת שותפות.

עו"ד סיגל קוגוט: אנחנו חשבנו על הבעיה שהעלה חבר-הכנסת יהלום.

עו"ד סיגל קוגוט: חשבנו שלנוכח איך שכתבנו את זה ההערה הכללית של סעיף קטן (א) חולשת על הכול.

אופיר פינס-פז: (קורא את סעיף (2)(א1)(1)).

אופיר פינס-פז: מה זה "רשומה"?

אופיר פינס-פז: איפה?

עו"ד סיגל קוגוט: לפי חוק המפלגות כל מפלגה צריכה להיות רשומה.

אופיר פינס-פז: ממתי?

איטה וצלר: מ-1982.

אופיר פינס-פז: מ-1948, מאז שקמו מפלגות בישראל, כולל אלה שלא היו רשומות.

אופיר פינס-פז: זו הכוונה.

איטה וצלר: היתה אז הגדרה למפלגה, אבל היא לא היתה רשומה.

איטה וצלר: היו אגודות עותומניות.

עו"ד יהושע שופמן: נשאיר את מה שכתוב פה ונוסיף: או לסיעה שהיתה מיוצגת בכנסת.

שאול יהלום: זאת אומרת, אם היא התמודדה ולא היתה מיוצגת בכנסת אז לא איכפת לנו.

אופיר פינס-פז: נכון.

אופיר פינס-פז: בסדר, זה לא במקום זה אלא בנוסף לכך.

אופיר פינס-פז: אבל אז לא היה מקובל שתהיה סיעה שהיא צירוף של מפלגות.

איטה וצלר: בוודאי שכן, היתה גח"ל.

איטה וצלר: היה גם עבודה ומפ"ם.

יוסף יצחק פריצקי: למה אתה לא עושה אותו הראציו ואתה לא אומר "תשעה חודשים"?

יוסף יצחק פריצקי: רשימות שנמחקו שתיים או שלוש כנסות לפני זה.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא יודע כמה מפלגות היו בישראל אבל אתה יכול לראות איזה שמות מטורפים היו פה.

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לעשות את רשימת הספרדים הנתיינתית, האם מישהו זוכר את הרשימה הזאת?

יוסף יצחק פריצקי: "חירות" היא דוגמה מצוינת.

עו"ד סיגל קוגוט: למשל "מימד" התפרקה אחרי שהיא לא הצליחה להיבחר ואחר-כך היא קמה מחדש.

עו"ד סיגל קוגוט: לפי החוק הזה היא צריכה לבחור בשם אחר אפילו אם אלה אותם אנשים.

שאול יהלום: צריך לתקן את זה.

שאול יהלום: תבוא מחר מפלגה ותגיד: אני מפלגת העבודה בראשות יצחק רבין, ויגידו לה לא כי יש בפנים את "מפלגת העבודה" או שעם התוספת "בראשות יצחק רבין" אין בעיה?

אופיר פינס-פז: נחשוב על זה.

אופיר פינס-פז: (קורא את סעיף קטן (2)).

אופיר פינס-פז: (קורא את סעיף קטן (3)).

יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה להסתייג לסעיף (א1).

יוסף יצחק פריצקי: מה קורה בהתמודדויות לרשויות מקומיות או לגופים שאוצר המדינה משלם אותם.

יוסף יצחק פריצקי: זה נקרא מפלגה?

יוסף יצחק פריצקי: מה הגוף המתמודד?

עו"ד סיגל קוגוט: יש רשימת מועמדים.

איטה וצלר: או שיש סיעות-אם או רשימות בסיעות עצמאיות.

איטה וצלר: זה לא החוק הזה.

יוסף יצחק פריצקי: אם זה לא החוק הזה, צריך להכניס את זה פה.

יוסף יצחק פריצקי: האם יש לי הגבלה של בחירות ומימון לרשויות מקומיות?

יוסף יצחק פריצקי: התשובה היא כן ואותו רעיון צריך לעבוד כאן.

יוסף יצחק פריצקי: למה אני לא יכול לומר פה בהסתייגות: לא תירשם מפלגה, או סיעה, או רשימת מועמדים?

יוסף יצחק פריצקי: אני אוסיף פה הסתייגות: הוראות חוק אלה יחולו בשינויים המחויבים על בחירות לרשויות המקומיות.

איטה וצלר: החוק דן רק במפלגות שרצות לכנסת.

עו"ד יהושע שופמן: זה נושא אחר שנוגע בתיקון לחוק הבחירות לרשויות המקומיות, זה נושא אחר.

עו"ד יהושע שופמן: אתה לא יכול להוסיף הסתייגות כזאת מפני שההוראה הזאת עוסקת ברישום מפלגות ורשימה לא יכולה להתמודד לכנסת אלא אם כן היא מפלגה רשומה.

עו"ד יהושע שופמן: רשימה כן יכולה להתמודד בבחירות למועצה מקומית גם אם היא לא רשומה בשום מקום.

עו"ד יהושע שופמן: לכן אי-אפשר להחיל את החוק הזה על רשויות מקומיות.

עו"ד יהושע שופמן: אפשר לעשות דבר דומה בדיני הרשויות המקומיות.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא יכול להכניס כאן הסתייגות?

עו"ד יהושע שופמן: לא.

שאול יהלום: אתה חייב להגיש הצעת חוק חדשה.

אופיר פינס-פז: זו לא שאלה משפטית, זו שאלה פוליטית.

אופיר פינס-פז: אם אתה רוצה לחסום את הדרך הזאת זו זכותך המלאה, חבר-הכנסת פריצקי, זה לא בניגוד לתקנון אבל אני לא אסכים שזה יהיה בנוסח החוק.

אופיר פינס-פז: אם אתה רוצה להגיש הסתייגות, בבקשה.

עו"ד יהושע שופמן: גם אם תהיה הסתייגות זה צריך להיות דבר שאפשר ליישם אותו.

עו"ד יהושע שופמן: אם תכתוב פה שזה יחול גם על בחירות לרשויות המקומיות זה דבר שהוא לא ישים.

עו"ד יהושע שופמן: אם יהיה כתוב: לא תירשם מפלגה בבחירות לרשויות המקומיות, אין חיה כזאת, אין רשם.

אופיר פינס-פז: אתה לא יכול להציע את זה כאן, אתה יכול להציע דבר אחר למשל: שוועדת הבחירות, או מי שמוסמך במשרד הפנים, לא יוכל לרשום סיעה מתמודדת לרשויות המקומיות.

אופיר פינס-פז: אתה צריך לכתוב בצורה מפורשת מה אתה רוצה.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה להגיש הסתייגות סתם, אני אציע הצעה אחרת.

יוסף יצחק פריצקי: יש עמותה ששמה "אזרחים למען ראשון לציון", היא אוספת תרומות ופתאום היא אומרת: שלום, אני מתמודדת לראשות העיריה.

יוסף יצחק פריצקי: מה זה?

שאול יהלום: אתה צודק אבל אתה צריך להביא את זה כתיקון לחוק הקיים.

אופיר פינס-פז: הרי יש מנגנון שעושה את הסינון ברמה של הבחירות לרשויות המקומיות.

אופיר פינס-פז: אני לא נכנס לזה עכשיו כי זה לא ממין החוק.

אופיר פינס-פז: אם אתה רוצה להגיש הסתייגות, תכתוב אותה בצורה מסודרת ותגיש אותה.

יוסף יצחק פריצקי: אתה סבור שזה נושא חדש?

אופיר פינס-פז: זה נושא חדש.

יוסף יצחק פריצקי: בסדר, אני אציע חוק חדש.

אופיר פינס-פז: היתה טעות בהקצאת הזמן לישיבה הזאת והנושא הזה מורכב.

אופיר פינס-פז: ניאלץ להמשיך את ההתדיינות בפעם אחרת וגם הייתי רוצה שרשם המפלגות יהיה בדיון.

אופיר פינס-פז: אני מתנצל בפני מר בוגט על כך שלא הצלחנו להתקדם בחוק.

אופיר פינס-פז: אני מקווה שנספיק לעשות עוד ישיבה בפגרה.