ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 316, 2001-06-05 10:00

אופיר פינס-פז: בוקר טוב לכולם.

אופיר פינס-פז: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה.

אופיר פינס-פז: על סדר היום הצעת חוק שמאי מקרקעין, אישור לקריאה שנייה ושלישית.

אופיר פינס-פז: סגנית השר לביטחון, דליה רבין פילוסוף עמדה בראש ועדת משנה בנושא הזה בתוקף היותה חברת ועדת חוקה, עד למינויה בממשלה הנוכחית.

אופיר פינס-פז: אני הבנתי שחלק גדול מהנושאים כבר טופלו וסוכמו ונשארו מספר נושאים שצריך ללבן אותם.

אופיר פינס-פז: אני מבקש מדליה להסביר לנו היכן הדברים עומדים.

דליה רבין-פילוסוף: אנחנו הצבענו על סעיף 1 וגם על סעיף 7, ונשאר לנו לטפל בסעיף 2(א)(2), לגבי הרכב המועצה.

דליה רבין-פילוסוף: למעשה, נשאר לטפל בכל סעיף 2(א).

שלמה שוהם: הוויכוח היה האם צריך להיות רוב לשמאים במועצה הזו, כן או לא.

דליה רבין-פילוסוף: באופן כללי, נשארו שתי נקודות: הרכב המועצה, רוב לשמאים או לא, ונושא האקדמיזציה וכן שאלת ייחוד המקצוע.

דליה רבין-פילוסוף: משרד המשפטים היה צריך לתת לנו תשובה מה עמדתו מבחינת הרכב המועצה.

עו"ד עמי ברקוביץ: מבחינת הרכב המועצה, תשובתנו היא שאנחנו דבקים בהצעת החוק כפי שהיא פורסמה בכחול.

עו"ד עמי ברקוביץ: כלומר, שלושה מתוך 11.

עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו חושבים שעל רקע המלצות ועדת רייכמן זה ההרכב הראוי אשר משקף נכונה את האינטרסים השונים ואת היעדים שעומדים בפני המועצה.

שלמה שוהם: צריך לזכור שהוועדה כאן כמליאת ועדת חוקה עוסקת בשני דברים.

שלמה שוהם: היא עוסקת באישור הסעיפים שאנחנו אישרנו.

שלמה שוהם: המליאה צריכה לומר את זה ולאשר את זה לפרוטוקול.

שלמה שוהם: אחר כך יש לדון בסעיפים שלא אושרו.

אופיר פינס-פז: אני אאשר את הכל יותר מאוחר.

אופיר פינס-פז: אני קודם כל רוצה לסיים את הדיון בסעיפים שעדיין לגביהם יש מחלוקת.

עו"ד עמי ברקוביץ: יש לנו עוד הערה אחת והיא מתייחסת לחברי הסגל האקדמי.

עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו מציעים במקום אוניברסיטאות לכתוב מוסדות מוכרים להשכלה גבוהה בישראל כמשמעותם בחוק המועצה להשכלה גבוהה התשי"ח-1958, ואין לנו התנגדות להוסיף גם: וכל תחום אחר כיוצא באלה שיש לו זיקה לשמאות מקרקעין, וזאת על מנת להרחיב את המאגר.

אופיר פינס-פז: טוב, מי מתנגד להרכב המועצה?

דליה רבין-פילוסוף: לשכת שמאי המקרקעין.

אופיר פינס-פז: לפני שאנחנו מחליטים על ההרכב, האם אפשר לדעת מה התפקידים המרכזיים של המועצה?

עו"ד עמי ברקוביץ: התפקיד המרכזי של המועצה לפי החוק הוא בעיקר לערוך את הבחינות לשמאים המבקשים להיכנס למקצוע השמאות.

עו"ד עמי ברקוביץ: היא גם קובעת את המדיניות הכללית.

עו"ד עמי ברקוביץ: היא מסייעת לשר בנושא של גיבוש כללי האתיקה, והרישוי.

עו"ד עמי ברקוביץ: יש לה סמכות שלא לאשר בנסיבות של עבר פלילי.

עו"ד עמי ברקוביץ: מכל מקום, הדגש העיקרי הוא על בחינות הכניסה והפיקוח עליהן.

שלמה שוהם: הויכוח מתמקד בסוף בשאלה הפשוטה האם אנחנו דורשים שעובדי המדינה שיהיו שם יהיו גם עם השכלה של שמאות?

שלמה שוהם: אין ויכוח שהם צריכים להיות עובדי מדינה, ואין ויכוח שאנשים שימנה השר וכו'.

שלמה שוהם: איגוד השמאים חשב, ואני חייב להגיד שאני הצטרפתי לדעה הזו, שהעובדה שעובדי המדינה הם שמאים זה לא חזקה עליהם שיש להם נטייה לכיוון כזה או לאחר.

עו"ד עמי ברקוביץ: יש שמאי ממשלתי שהוא חבר אקס אופיציו, וזה כבר מוסיף עוד שמאי.

דליה רבין-פילוסוף: למעשה, הויכוח הוא בין שלושה לארבעה שמאים.

דליה רבין-פילוסוף: נכון?

יוסף זרניצקי: בשעתו, אנחנו ביקשנו חמישה.

יוסף זרניצקי: נדמה לי שבדיון בוועדת המשנה הייתה המלצה לכיוון הארבעה.

אופיר פינס-פז: אותי מטרידה השאלה מדוע לא ברור מראש, לא פרסנולית, אלא מבחינה פונקציונלית, מי יושב ראש המועצה ואני רוצה לעניין הזה תשובה.

אופיר פינס-פז: במועצת העיתונות, למשל, יושב ראש המועצה הוא בטוח לא עיתונאי.

עו"ד עמי ברקוביץ: אין לנו התנגדות שיהיה משפטן שכשיר לשמש בתפקיד הזה.

עו"ד אבישי ספיר: בהמלצות ועדת רייכמן יש המלצה שזה יהיה אדם בעל כישורים להיות שופט מחוזי, ואז הוא איש מקצוע ממדריגה ראשונה, והוא גם לא מקרב השמאים.

דליה רבין-פילוסוף: אין לכם התנגדות לכך?

יוסף זרניצקי: אין לנו התנגדות לנושא הזה.

אופיר פינס-פז: אני מציע שנעגן את זה, כי זה נותן את האופי האובייקטיבי.

דליה רבין-פילוסוף: השר יימנה אותו על פי המלצות ועדת רייכמן.

אופיר פינס-פז: כן.

אופיר פינס-פז: תנסחו בבקשה את הסעיף בהקשר הזה.

יוסף זרניצקי: אני רוצה להתייחס לנושא מספר השמאים במועצה.

יוסף זרניצקי: צריך קצת לראות את הרקע הכללי.

יוסף זרניצקי: בזמנו, כאשר ישבה ועדת רייכמן, טענו כלפי איגוד לשכת השמאים שזה מעין גילדה סגורה וכו'.

יוסף זרניצקי: אנחנו טענו שאנחנו פתחנו מאוד את השערים, פתחנו קורסים לשמאות במסגרת האוניברסיטה והתוצאות בפועל הן שאנחנו גדלנו במספר מ-200-150 עד קרוב ל-800 במהלך השנים האחרונות בלבד.

יוסף זרניצקי: אולי יש כבר קרוב לאלף שמאים.

יוסף זרניצקי: לא כולם פעילים, אבל אנחנו גדלנו במספר.

יוסף זרניצקי: אנחנו הבטחנו זאת לוועדה לביקורת המדינה בזמנו ועמדנו בזה.

יוסף זרניצקי: אני חושב שהמטלות שמוטלות על כתפי השמאים במועצה הן עצומות, הן מבחינת הטיפול בנושא הבחינות.

יוסף זרניצקי: זה עובר כל מיני בקרות.

יוסף זרניצקי: הבחינות הן לא מוטות לכיוון מסוים.

יוסף זרניצקי: שנית, אנחנו רגישים מאוד לנושא אתיקה.

יוסף זרניצקי: המועצה אמונה על נושא האתיקה המקצועית ובתוך תוכנו אנחנו מאוד מאוד רגישים לנושא האתיקה.

יוסף זרניצקי: לכן אנחנו ביקשנו שמספר השמאים במועצה יהיה חמישה כי הם נושאים בעיקר הנטל בפעילות השוטפת בתוך המועצה.

עו"ד אבישי ספיר: לפי הצעתה של הגברת דליה רבין-פילוסוף יהיו עכשיו ששה שמאים לא חמישה.

עו"ד אבישי ספיר: יהיו שלושה מבין חברי לשכת השמאים הפרטיים, יהיה השמאי הממשלתי הראשי, ויהיו שני שמאים מקרב נציגי עובדי המדינה שהם שמאים במקצועם.

שלמה שוהם: הויכוח היה האם עובדי המדינה צריכים להיות שמאים, אם על זה יש הסכמה אז אפשר להתקדם.

יוסף זרניצקי: יש לנו הסכמה גם לזה.

דליה רבין-פילוסוף: אין הסכמה.

דליה רבין-פילוסוף: האם אתם מסכימים לזה שמתוך ארבעת עובדי המדינה הם יהיו שמאים?

עו"ד עמי ברקוביץ: לא.

עו"ד עמי ברקוביץ: אני רוצה להזכיר כי ועדת רייכמן דיברה על להוריד את מספר השמאים מתשעה לשניים, והיא דיברה על השמאי הממשלתי אקס-אופיציו.

אופיר פינס-פז: אנחנו נעשה בנושא הזה פשרה.

אופיר פינס-פז: אחד מעובדי המדינה יהיה שמאי, ואז חמישה מתוך 11.

דליה רבין-פילוסוף: יש לכם חמישה שמאים.

דליה רבין-פילוסוף: השמאי הממשלתי, שלושה שלכם ואחד מעובדי המדינה.

ניקי פרימו: אני מבקש להבהיר בנושא הזה עוד נקודה אחת לפני קבלת החלטה.

ניקי פרימו: צריך להיות מודע היטב למשקל ולעומס הכבד שטעון ודרוש בהכנת הבחינות, בבדיקתן ואחר כך קיים נושא של ערעור.

ניקי פרימו: האדם היחיד שיכול לבדוק את הערעור הוא שמאי.

ניקי פרימו: הוא צריך לבדוק אם אותו נבחן ענה על התשובה ברמה מקצועית סבירה.

אופיר פינס-פז: איפה כתוב בחוק עניין הבדיקות?

עו"ד נורית ישראלי: יש לנו את סעיף 11 שהוא סעיף של מינוי ועדות.

עו"ד נורית ישראלי: הוא רק צריך להיות רכז וועדת פיקוח, אבל הבוחנים עצמם יכולים להיות מקרב השמאים.

אופיר פינס-פז: האם אתה חושב שהשמאי שיושב בוועדה יבדוק את כל הבחינות, ויערערו עליו?

אופיר פינס-פז: האחריות היא על המועצה ולגבי הביצוע בפועל יש לה סמכות למנות אנשים ולשכור שירותים של אנשים.

אופיר פינס-פז: כך זה נראה לי, אחרת זה לא הגיוני.

אופיר פינס-פז: שום גוף לא יכול לעבוד בצורה כזו.

יוסף זרניצקי: אנחנו בכל זאת היינו מבקשים לקבל את הפשרה של ארבעה.

אופיר פינס-פז: זו לא פשרה.

ניקי פרימו: דרך אגב, ארבעה זה המצב הקיים.

אופיר פינס-פז: אני חושב שההצעה שאני הצעתי היא הצעה של פשרה.

אופיר פינס-פז: מצד אחד, מיישמים חלק מתביעות

אופיר פינס-פז: כם וחלק דוחים, ומצד שני, חלק מהתביעות של שר המשפטים מקבלים וחלק דוחים.

אופיר פינס-פז: זו פשרה.

אופיר פינס-פז: לכם יש חמישה נציגים.

אופיר פינס-פז: שלושה ישירות באמצעות הארגון, אחד מעובדי המדינה ואחד זה השמאי הממשלתי.

אופיר פינס-פז: מצד שני, מתוך ה-11 אין רוב לשמאים, אלא יש חמישה.

אופיר פינס-פז: זה גם לא מיעוט נורא גדול.

אופיר פינס-פז: זה משהו מאוזן.

אופיר פינס-פז: זה נראה לי סביר.

אופיר פינס-פז: אני לא חושב שכדאי להתווכח על העניין הזה.

אופיר פינס-פז: אני אומר את הדברים האלה כאדם שבאופן מוחלט לא מעורב בעניינים.

עדי צביקל: יושב כאן איתנו יושב ראש המועצה, עו"ד אבישי ספיר, ואני חושב שהוא יכול להעיד שעיקר העבודה המקצועית האמיתית מוטלת על חברי לשכת השמאים.

עדי צביקל: לא על הפקידים מטעם האוצר או המדינה, ולא על השמאי הממשלתי.

עדי צביקל: אנחנו נושאים בעיקר הנטל.

עדי צביקל: המועצה בהרכב שלה כיום, חלק גדול מהתפקידים שעליה לעשות קשה מאוד להחליט על מי להטיל אותם לעשות.

עדי צביקל: למשל, עד היום המועצה לא טיפלה בפיקוח על נושא ההתמחות ואני חושב שזה דבר שהוא חמור.

עדי צביקל: לא היה פיקוח על רמת ההתמחות ולא על אופן ההתמחות, למרות שממלאים כל מיני טפסים.

עדי צביקל: בדיון האחרון דיברנו על נוהל הביצוע.

עדי צביקל: יש היום אלפיים מתמחים שצריך לפקח עליהם.

עדי צביקל: המטרה של כל הפיקוח על ההתמחות ועל המקצוע היא לא על מנת להגן עלינו השמאים.

עדי צביקל: המטרה היא להגן על חמישה מיליון תושבי המדינה שיזכו לטיפול מקצועי.

עדי צביקל: העניין שלנו הוא בטיפול המקצועי.

עדי צביקל: חסר לי נציגים שלנו שיישבו שם ויוכלו לעשות את העבודה על אמת.

שלמה שוהם: אתם רוצים רוב.

ניקי פרימו: אנחנו לא רוצים רוב.

עדי צביקל: יש לי הצעה.

עדי צביקל: בואו תאפשרו לנו למנות חמישה ולשניים מהם לא תהיה זכות הצבעה.

עדי צביקל: נשמור גם על האיזון הפרלמנטרי שלא נהיה ברוב, אבל יהיו שם אנשים שיעבדו.

אופיר פינס-פז: נושא הפיקוח על ההתמחות כתוב בחוק מבחינת תפקידי המועצה.

אופיר פינס-פז: העניין הזה שהוא בהחלט חשוב והוא לא צריך להיות איזשהי גחמה.

עדי צביקל: אין היום מי שייעשה את זה.

אופיר פינס-פז: חברים, אני הבנתי את העמדה שלכם.

עדי צביקל: אם מבקש לאשר לנו חמישה נציגים, ולשניים מהם לא תהיה זכות בחירה.

עדי צביקל: אנחנו לא צריכים רוב.

עדי צביקל: אנחנו רוצים אנשים שיעבדו.

אופיר פינס-פז: אני אשקול את זה.

עו"ד נורית ישראלי: יש כמה מטלות מרכזיות היום למועצה.

עו"ד נורית ישראלי: אחת מהן הוא כל עניין העיסוק בבחינות שבאמת גוזל הרבה אנרגיות, זמן רב ותשומת לב.

עו"ד נורית ישראלי: יש פה הרבה עבודת שמאים .

עו"ד נורית ישראלי: הנושא השני הוא נושא האתיקה.

עו"ד נורית ישראלי: במודל החדש כל נושא האתיקה יוצא מהמועצה לוועדת משמעת חיצונית כאשר נקבע בחוק שחבר ועדת משמעת לא יהיה חבר המועצה.

עו"ד נורית ישראלי: זאת אומרת, בד בבד עם זה שנושא הבחינות יישאר, נושא האתיקה ירד.

עו"ד נורית ישראלי: החברים שיהיו מקרב השמאים, יוכלו להקדיש את עצמם לנושא הבחינות ולא יצטרכו לעסוק בנושא האתיקה.

אופיר פינס-פז: אני שמעתי את הדעות השונות ואת הפערים.

אופיר פינס-פז: אני לא חושב שהפערים הם קשים.

אופיר פינס-פז: אנחנו נחליט על זה בהמשך הישיבה.

עו"ד אבישי ספיר: עכשיו מנוסח כי יו"ר המועצה הוא מינוי של השר מבין חבריה.

עו"ד אבישי ספיר: אם אנחנו דורשים שזה יהיה אדם בעל כשירות של שופט מחוזי לפחות, יכול להיות שהמילים: "מבין חבריה" מיותרות כאן.

אופיר פינס-פז: לא, ברגע שכתבנו את הסעיף הזה חייבים למנות אדם מקרב חבריה עם יכולות כאלה.

שלמה שוהם: מהבחינה הזו אין בעיה.

דליה רבין-פילוסוף: אנחנו עוברים לסעיף 7 מי רשאי להיות רשום בפנקס.

דליה רבין-פילוסוף: אנחנו מחקנו את סעיף (1) והורדנו את מגבלת הגיל.

שלמה שוהם: בגלל העניין של חופש העיסוק.

דליה רבין-פילוסוף: עכשיו אנחנו מגיעים לעניין האקדמיזציה.

דליה רבין-פילוסוף: בסעיף (2) להוציא את המילים: "או בעל תעודת בגרות שעמד בכל הבחינות הנערכות מטעם המועצה או בחלקן אם פטרה אותו המועצה מבחינות מסוימות".

אופיר פינס-פז: אז הוא צריך את תעודת הבגרות.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת, הוא צריך לעבור איזשהי השכלה על-תיכונית.

דליה רבין-פילוסוף: הייתה כאן מחלוקת ורצינו לשמוע את נציגי ההשכלה הגבוהה.

אופיר פינס-פז: מה קורה עם סעיף 7(3)?

אופיר פינס-פז: האם עניין "התמחה שנה אחת" מוסכם?

דליה רבין-פילוסוף: לא.

דליה רבין-פילוסוף: הם רוצים שנתיים, וההמלצה הייתה להוריד לשנה.

דליה רבין-פילוסוף: משרד המשפטים בעד שנה והם בעד שנתיים.

אופיר פינס-פז: האם סעיף 7(ב) מוסכם?

עו"ד עמי ברקוביץ: היועץ המשפטי ביקש ממני להציע נוסח קצת שונה.

עו"ד עמי ברקוביץ: ההצעה היא: המועצה רשאית שלא לרשום את המבקש בפנקס אף אם נתקיימו בו הוראות סעיף קטן (א) אם מצא אחד מאלה: 1.

עו"ד עמי ברקוביץ: מבקש הרישום הורשע בעבירה שמפאת חומרתה, מהותה ונסיבותיה אין הוא ראוי להיות שמאי מקרקעין.

עו"ד עמי ברקוביץ: 2.

עו"ד עמי ברקוביץ: קיימות עובדות אחרות שבשלן אין מבקש הרישום ראוי לעסוק בשמאות מקרקעין.

עו"ד עמי ברקוביץ: כך זה נעשה בחקיקה הקיימת לגבי עובדים סוציאליים.

אופיר פינס-פז: האם יש זכות ערעור לבית משפט?

עו"ד נורית ישראלי: גם אם זה לא קבוע בחוק, יש אינהרנטיות.

אופיר פינס-פז: מה עם סעיף 7(ג)?

עו"ד עמי ברקוביץ: הסעיף מתייחס לוועדת המשמעת והיו כאן כאלה שהציעו להעביר את זה לפרק המשמעת.

אופיר פינס-פז: אז תעבירו את זה לשם.

עו"ד עמי ברקוביץ: בסדר.

עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו גם ביקשנו שזה לא יהיה רק לפי חוק זה.

אופיר פינס-פז: בסדר.

אופיר פינס-פז: אני מבין כי הויכוח העיקרי הוא בנושא ההשכלה הגבוהה.

אופיר פינס-פז: לא כתוב כאן שום דבר לגבי ההשכלה הגבוהה בחוץ לארץ, אני מקווה ששמתם לב לכך.

אופיר פינס-פז: מה קורה עם מישהו שרכש תעודה במוסד להשכלה גבוהה בחוץ לארץ?

עו"ד עמי ברקוביץ: באופן עקרוני, צריך להבחין כאן אם התואר הוא תואר בשמאות או לא, אבל מי שאמורה להכיר בזה היא מועצת השמאים על פי כללים שייקבעו.

עו"ד עמי ברקוביץ: הבעיה היא שאין תשתית אקדמית לנושא שמאות המקרקעין, ולכן אנחנו מנסים למצוא מסלולים אחרים, דרישות אחרות.

יוסף זרניצקי: היום ישנם כמה מסלולים לעניין הזה.

יוסף זרניצקי: מסלול אחד הא קורסים שמתנהלים היום במסגרת של לימודי תעודה, במסגרת מדעי החברה באוניברסיטה לבעלי איזשהו תואר אקדמי.

יוסף זרניצקי: ישנם מסלולים אחרים במסגרת מכללות.

יוסף זרניצקי: אנחנו היינו במצב מאוד נחות.

יוסף זרניצקי: אפילו לא דובר בשעתו על תעודת בגרות.

אופיר פינס-פז: אי אפשר לקבל את זה.

ניקי פרימו: אנחנו רוצים שזה יהיה במסגרת אקדמית.

יוסף זרניצקי: בדיוק, אנחנו רוצים לקדם את הנושא הזה.

עו"ד עמי ברקוביץ: מאחר ואין היום שום אפשרות ללמוד תואר אקדמי בשמאות מקרקעין, תואר ראשון או תואר שני, ואנחנו גם לא יודעים מתי תהיה אפשרות כזו, ההצעה למעשה מציעה לתמרץ לימודים אקדמיים על ידי כך שמי שילמד את אותם לימודים יהיה פטור מבחינות שהן תנאי להתמחות, לעומת מי שלא למד.

אופיר פינס-פז: לא כתוב פה שצריך תואר אקדמי.

אופיר פינס-פז: כתוב: "סיים בהצלחה לימודי שמאות מקרקעין במוסד מוכר להשכלה גבוהה.

אופיר פינס-פז: "

עו"ד עמי ברקוביץ: נכון, כרגע זה לא מנוסח בצורה ברורה.

עו"ד עמי ברקוביץ: לא ברור האם הכוונה ללימודי תעודה?

אופיר פינס-פז: אז תכתוב בצורה ברורה.

עו"ד עמי ברקוביץ: יש לי הצעה כאן.

יוסף זרנציקי: צריך להיות ברור, אין כאן עניין של ביטול בחינות המועצה.

יוסף זרנציקי: מה שקורה היום שבחינות המועצה נעשות במסגרת הלימודים הממוסדיים, ומי שלומד במסלול אחר, במסלול של מכללה או עצמאי הולך לבחינות המועצה בדרך האחרת, וכך מתקדמים עד הבחינה האחרונה שהיא משותפת לכולם.

אופיר פינס-פז: אני מבקש לשמוע את נציגת המועצה להשכלה גבוהה.

עו"ד מיכל דלין: המועצה להשכלה גבוהה אינה מוסמכת להעריך ולהכיר בתארים אקדמיים מחוץ לארץ, אלא הסמכות שלה היא טריטוריאלית לגבי המוסדות הישראליים.

עו"ד מיכל דלין: בעקבות התיקון האחרון לחוק המועצה להשכלה גבוהה, המועצה נותנת רישיונות לשלוחות של מוסדות להשכלה גבוהה מחו"ל, שפועלות בארץ.

עו"ד מיכל דלין: יחד עם זאת, הרישיונות שניתנים הם רישיונות על בסיס בדיקות אדמיניסטרטיביות בלבד ולא בדיקות אקדמיות, כך שעצם מתן הרישיון לא מעיד על רמה אקדמית זו אחרת, בניגוד למתן ההכרות למוסדות הישראליים.

עו"ד מיכל דלין: שנית, הרישיונות שנותנת המועצה מתייחסים רק למוסדות אקדמיים מחו"ל שמקיימים פעילות בארץ, ויש כמובן רבים שלא מקיימים פעילות בארץ.

אופיר פינס-פז: האם אדם שמציג בפנייך תעודה על כך שהוא למד שמאות בסנט פטרסבורג יכול לגשת לבחינה של המועצה ולהיות שמאי מקרקעין, כן או לא?

עו"ד מיכל דלין: המועצה להשכלה גבוהה עוסקת רק באישור מוסדות.

עו"ד מיכל דלין: כל עניין התארים של אנשים אינדיבידואלים אינו בתחום אחריותה.

עו"ד מיכל דלין: אנשים פרטיים לא פונים אליה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לדעת האם אדם שבא מחוץ לארץ והוא מראה שהוא למד שמאות מקרקעין.

אופיר פינס-פז: אני לא אומר שמייד צריך לקבל אותו אוטומטית.

אופיר פינס-פז: הוא צריך לעבור בארץ בחינות ויכול להיות שאתם תרצו התמחות בארץ.

אופיר פינס-פז: קודם כל צריך לבדוק שהוא למד.

עדי צביקל: שמאות מקרקעין הוא לא מקצוע בינלאומי.

עדי צביקל: הוא מקצוע שמתאים לחקיקה ולתנאים בארץ.

עדי צביקל: חייבים לעשות סטאג' ובחינות.

אופיר פינס-פז: אני אומר שצריך לכתוב באופן מפורש בחוק שאדם שלמד בחו"ל והוא מראה שהוא למד בחו"ל על פי הדברים המקובלים, יצטרך לעשות התמחות בארץ ובחינה, אבל הלימודים יוכרו לו.

עו"ד עמי ברקוביץ: יש לנו הצעה.

אופיר פינס-פז: תציע לשלמה שוהם בהמשך הישיבה.

אופיר פינס-פז: האם יש אפשרות שיהיה תואר בשמאות?

עו"ד מיכל דלין: אין כיום תואר מוכר שמוסד להשכלה גבוהה מוכר מוסמך להעניק, על ידי המועצה להשכלה גבוהה.

עו"ד מיכל דלין: המועצה להשכלה גבוהה גם אינה שולטת באופן הגשת הבקשות להכרה.

עו"ד מיכל דלין: המועצה אינה יכולה להעריך מתי יהיה מסלול כזה שעבר את כל האישורים על ידה.

עו"ד מיכל דלין: נכון להיום, ככל הידוע לי, אין גם בקשה שמונחת על שולחנה בעניין הזה.

אופיר פינס-פז: האם נושא שמאות מקרקעין הוא נושא צריך להיות אקדמי, כן או לא?

ניקי פרימו: בעולם זה נושא אקדמי.

אופיר פינס-פז: למה צריכה להיות פרוצדורה שצריך להגיש לכם בקשה?

אופיר פינס-פז: למה המועצה להשכלה גבוהה לא יכולה ליזום בדיקה האם זה מקצוע שהוא ראוי להילמד במסגרת תואר אקדמאי או בלימודי תעודה?

אופיר פינס-פז: לא חשבתם על זה.

עו"ד מיכל דלין: ודאי שחשבנו כמו על הרבה דברים אחרים.

עו"ד מיכל דלין: המוסדות להשכלה גבוהה הם בעלי חופש אקדמי מכוח חוק המועצה להשכלה גבוהה.

עו"ד מיכל דלין: המועצה להשכלה גבוהה לא יכולה להכתיב להם אילו מסלולים ואילו מקצועות הם ילמדו או לא.

עו"ד מיכל דלין: ברגע שמוסד יחליט שהוא רוצה להתמחות בתחום כזה ולקיים מסלול, הוא יגיש בקשה למועצה להשכלה גבוהה והיא תבדוק את זה על פי הקריטריונים הקיימים ותחליט בהתאם, ולפי זה היא תסמיך אותו להעניק תארים בנושא.

שלמה שוהם: אם אנחנו רוצים, לנו יש אפשרות לומר שזה יהיה תנאי.

אופיר פינס-פז: אני לא יכול.

אופיר פינס-פז: אם אני קובע את זה כתנאי אז כאילו אני אומר שלא יהיו יותר שמאים בישראל בשנים הקרובות.

יעקב אודיש: אני רוצה להעיר הערה לגבי ההשכלה האקדמית.

יעקב אודיש: אין ספק שמקצוע שמאות המקרקעין בעיקר בגלל ידע שנדרש מהשמאי ובגלל שהדרישות של המקצוע הן מאוד גדולות, צריך להיות בעל השכלה אקדמית.

אופיר פינס-פז: אנחנו נוסיף את זה שהוא חייב להיות בעל תואר אקדמי מוכר.

דורית ואג: גם בעל תואר בשפה ובספרות איטלקית.

אופיר פינס-פז: גם בשפה ובספרות איטלקית.

עו"ד נורית ישראלי: אם כך, צריך הוראת מעבר, כי כיום זה פחות מבגרות.

אופיר פינס-פז: ברמה העקרונית, אני רוצה שאדם שצריך להביא הערכות מהסוג הזה, יהיה בעל השכלה רחבה.

יעקב אודיש: לימודי שמאות מקרקעין במסגרת מסלול אקדמי לא התאפשר בארץ משום שלימודי השמאות צריכים להיות במסגרת התמחות.

יעקב אודיש: ברגע שאתה לומד באוניברסיטה במסגרת התמחות או תואר שני, צריך לעמוד בראש המסלול של לימודי השמאות אדם בעל תואר ד"ר.

יעקב אודיש: היום אין בארץ אדם בעל תואר ד"ר בשמאות מקרקעין, ולכן זו הבעיה.

יעקב אודיש: אני שמעתי שישנם מוסדות שמעונינים בכך, אלא פשוט חסר אדם בעל תואר ד”ר בשמאות מקרקעין.

יוסף זרנציקי: אני רוצה להתייחס לעניין ההתמחות, מהו משך הזמן הנדרש שנה או שנתיים?

יוסף זרנציקי: מקצוע השמאות הוא מקצוע שכולל בתוכו מספר מרכיבים מאוד קרדינליים כמו: הנדסה, כלכלה, משפטים, גיאוגרפיה תכנון ובניין ערים.

יוסף זרנציקי: בבתי המשפט אנחנו מקבלים מעמד מעין שיפוטי.

יוסף זרנציקי: אנחנו מעוגנים בהרבה חוקים שמעמדנו הוא מעמד של ייצוג משפטי.

יוסף זרנציקי: הניסיון המצטבר מעיד על כך שבמשך שנה אחת אי אפשר לעשות התמחות בדרך נאותה.

יוסף זרנציקי: זה היה עקב אכילס, כאשר לא היו לימודים ממוסדיים ולא הייתה התמחות ממוסדת ולכן קרה מה שקרה, אנשים לא הצליחו לעבור את הבחינות והם תלו את הקולר בלשכת שמאי המקרקעין, ב"גילדה".

יוסף זרנציקי: מסתבר כי מרגע שיש התמחות ממוסדת ולימודים ממוסדים, אנחנו הגענו לכאלף שמאים בשנים האחרונות.

יוסף זרנציקי: לכן, אני חושב שחשוב מאוד לעגן את עניין ההתמחות לשנתיים.

יוסף זרנציקי: אני רוצה שיהיה ברור כי הגיל הממוצע של שמאים שמצטרפים הוא צעיר.

אופיר פינס-פז: מה קורה עם שמאי רכב?

יוסף זרניצקי: זה שדה פרוץ.

יוסף זרניצקי: זה בכלל לא מעוגן בחוק.

ניקי פרימו: אדוני היושב ראש, אם היית קורא את הסילבוס של המועצה ללימודי השמאות היית מבין עד כמה המקצוע הוא בין תחומי.

ניקי פרימו: למרות הלימודים הטובים, הלימוד הכי טוב הוא בהתמחות.

יעקב ביר: היקף הלימודים הוא עצום.

יעקב ביר: הבעיה העיקרית היא לא רק בידיעת החומר, אלא בשילוב ובהקרנה שבין הנושאים.

יעקב ביר: נושא שמאות המקרקעין הוא מקצוע שבו הצד ההנדסי יכול להשפיע על הצד המשפטי.

יעקב ביר: חוק כזה או אחר מקרין על הדברים הכלכליים.

יעקב ביר: למעשה, מי שלומד שמאות לומד את השילוב בין המקצועות השונים במסגרת ההתמחות.

אופיר פינס-פז: כמה משתכר מתמחה?

עדי צביקל: 5,000-3,500 ₪.

אופיר פינס-פז: אנחנו יודעים כי ישנם היום מתמחים במשפטים שמקבלים שכר רעב.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לדעת שאני לא שולח אותם לשנתיים של עבדות.

עו"ד נורית ישראלי: אתה כן.

ניקי פרימו: התשובה היא חד משמעית לא.

ניקי פרימו: למה את אומרת כן?

עו"ד נורית ישראלי: כי אתה נותן במשך שנתיים שכר מינימום.

ניקי פרימו: קודם כל, לא נותנים שכר מינימום.

עדי צביקל: היום המצב בשוק השמאות הוא כזה ששכר ממוצע מקבלים שמאים בוגרים, 50% תוספת למספר השמאים בארבע שנים האחרונות.

עדי צביקל: במשרד שלי יש שמונה שמאים.

עדי צביקל: ארבעה מהם מתחילים ומשתכרים 3,500 ₪.

עדי צביקל: כשהם גומרים את הסטאג' הם מרוויחים 5,000 ₪.

עדי צביקל: שמאי מתחיל מקבל 8,000-7,500 ₪.

אופיר פינס-פז: במשפטים ההתמחות היא שנה, ואתם רוצים את ההתמחות לשנתיים.

שלמה שוהם: אני מאוד בעד שהתמחות של משפטנים תהיה שנתיים.

עו"ד אבישי ספיר: אני רוצה להתייחס לסעיף 7 בכללותו.

עו"ד אבישי ספיר: אני מבין שהנטייה היום היא שסף הכניסה יהיה השכלה אקדמאית.

עו"ד אבישי ספיר: היום המצב פרוץ לחלוטין.

עו"ד אבישי ספיר: היום גם אין צורך בבגרות ואת זה אנחנו רוצים לתקן.

עו"ד אבישי ספיר: אם אכן הנטייה תהיה שהתנאי יהיה השכלה אקדמאית, אנחנו מציעים שתהיה הוראת מעבר משום שיש הרבה מאוד אנשים שלומדים על סמך הצעת החוק.

עו"ד אבישי ספיר: לגבי לימודי התמחות, מאחר והעלנו את סף הכניסה ואני כיושב ראש המועצה יודע את המצב היום בשוק, יש מספר מתמחים הרבה יותר גדול מאפשרויות קליטה היום לאמן אותם.

עו"ד אבישי ספיר: אנחנו במועצה, צריכים היום לקבל החלטות שהן החלטות קשות מבחינתנו, לאשר מאמן לאחד, לשניים ולשלושה ואפילו ארבעה מתמחים, כי אחרת הטענה היא שהאיש לא ימצא מקום התמחות.

עו"ד אבישי ספיר: אם אתה מגדיל את תקופת ההתמחות לשנתיים, אתה מכפיל את הבעיה.

עו"ד אבישי ספיר: אני בעד שנת התמחות.

אופיר פינס-פז: אנחנו נכריע אחר כך.

שמואל סלבין: שמאות היא עסק רציני.

שמואל סלבין: אני מעריך כ-80% ממשקי הבית מחזיקים בית בארץ וזה אחוז מבין הגבוהים בעולם.

שמואל סלבין: קניית דירה היא העסקה הגבוהה ביותר שאדם עושה בחייו.

שמואל סלבין: לחלק גדול מהאנשים בארץ, העסקה של דירה היא בעצם החיסכון הגדול שיש להם.

שמואל סלבין: לכן, אני חושב שאדם שכותב חוות דעת בנושא הזה צריך לכתוב חוות דעת רצינית.

שמואל סלבין: שנת התמחות אחת היא לא מספיקה.

שמואל סלבין: העסק כאן הוא מאוד מורכב.

אופיר פינס-פז: שמואל, תשים לב שאני עושה פה כמה דברים.

אופיר פינס-פז: אני קודם כל קובע שהם יהיו אקדמיים.

אופיר פינס-פז: אנחנו נבטל את העניין שתעודת בגרות היא מספיקה.

אופיר פינס-פז: הכל זה שאלה של איזונים.

אופיר פינס-פז: ודאי ששנתיים התמחות עדיפות על פני שנה אחת.

שמואל סלבין: בתחום הזה יש מרחק בין הלימודים לבין הפרקטיקה.

שמואל סלבין: המציאות בשטח היא עסק הרבה יותר מורכב מהלימודים התיאורטיים.

עו"ד עמי ברקוביץ: המגמה שמסתמנת היא תואר אקדמי כלשהו.

עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו רצינו להציע אף מעבר לזה, לשיקול דעת הוועדה, ולקבוע מסלול אחד של תואר אקדמי בשמאות.

עו"ד עמי ברקוביץ: תואר כלשהו לא יספיק, אלא להוסיף על זה לימודי תעודה בשמאות, ובלי לימודי תעודה, תואר רלוונטי מהתחום, כלכלה, משפטים ובחינות.

אופיר פינס-פז: תפסת מרובה לא תפסת.

אופיר פינס-פז: תואר אקדמי כתנאי ולימודי תעודה.

אופיר פינס-פז: אם יום אחד יהיה בשמאות מקרקעין אז כל הבעיה תיפתר.

דן להב: אני רוצה להתייחס לסוגיה של העדר תוכנית לימודים בתחום.

דן להב: אני חקרתי את הנושא ומצאתי כי הבעיה נובעת מכך שיש כרגע מחסור בביקוש, מכיוון שלא הייתה דרישה לאקדמיזציה וסביר להניח שאנשים שירצו ללמוד את התחום הזה יבחרו במסלול הקל.

דן להב: אני דיברתי עם פרופ' אוריאל רייכמן והוא אמר שבהנחה שהמועצה להשכלה גבוהה לא תערים קשיים, ואני יודע שבעבר המועצה כן הערימה קשיים, כי יש פה איזשהו אלמנט דואלי.

דן להב: מצד אחד הם רוצים אקדמיזציה, אבל מצד שני הם רוצים חסמי כניסה למקצוע וזה חסם כניסה מאוד נוח.

דן להב: הוא טוען שהוא יכול לארגן תוך שנה תוכנית.

דן להב: הלימודים ברוב המוסדות בעולם מתקיימים באמצעות מסלולים למינהל עסקים בכל האוניברסיטאות, ואף הנחשבות ביותר בעולם.

דן להב: יש במרכז הבין תחומי מסלול למשפט ועסקים עם התמחות במקרקעין.

דן להב: ממכללת רמת-גן נמסר לי שהם מתלבטים האם לפתוח מסלול כזה, אבל אם תהיה אקדמיזציה אז אני יודע כי המרכז הבין תחומי יכול לפתוח מסלול כזה, בתנאי כמובן שזה ישתלם להם.

דן להב: ועדת רייכמן המליצה על אקדמיזציה.

דן להב: מכיוון שהמקצוע הוא אינטרדיסיפלינרי, הוא דורש יודע במשפטים ובכלכלה שהם כשלעצמם דורשים תארים אקדמיים, אז הייתה טענה שמקצוע מולטי דיסיפלינרי שכזה דורש גם ידע אקדמי.

דן להב: נושא ההתמחות – אין לנו נציג של מתמחים פה.

דן להב: יש לנו פה רק נציגים של אנשים שיש להם איזשהו אינטרס בעניין.

דן להב: צריך לזכור שבעניין ההתמחות מדינת ישראל היא לא מדינה רגילה.

דן להב: אנשים מתחילים ללמוד לאחר שהם גמרו לשרת בצבא.

דן להב: עבדך הנאמן למד משפטים, עשה התמחות וייצא לשוק בגיל 28.

דן להב: הוא היה צריך לעבוד במקביל לשם מימון שכר הלימוד.

דן להב: מכיוון שאנשים לשוק בשלב מאוד מאוחר, צריך לקיים דיון מאוד רציני לגבי שנה או שנתיים של התמחות.

דן להב: למה מדברים על שנה או שנתיים?

דן להב: למה שזה לא יהיה שמונה חודשים או שנה וחודש?

דן להב: אם אנחנו נותנים כמה אפשרויות של השכלה כדי להגיע למקצוע, אז ההתמחות צריכה להיות יחסית להשכלה.

דן להב: אם יש אדם שלמד שמאות מקרקעין בחו"ל והוא ד"ר בשמאות מקרקעין והוא רוצה לעבוד בארץ, אז אין סיבה שהוא ייעשה התמחות של שנתיים.

דן להב: יכול להיות שאדם שהוא רק בעל השכלה של תעודת בגרות צריך התמחות של ארבע שנים.

דן להב: אני לא יודע.

דן להב: מכל מקום, צריך יחס בין הלימודים להשכלה.

דליה רבין-פילוסוף: זה בלתי אפשרי.

דן להב: אפשר לפתור את זה באיזשהי הצעת ביניים שהוצגה במקומות אחרים.

דן להב: זאת אומרת, נניח לקבוע שנה של התמחות ואחר כך סמכות מדורגת של השמאי כל כמה שנים.

דן להב: כלומר, בשנה זו הוא יכול לטפל בנכסים ששווים עד מאות שקלים וכך זה יעלה.

אופיר פינס-פז: לא.

דן להב: זה הסדר שהוא קיים בחו"ל.

דן להב: נשמעות טענות לפיהן זו סכנה מקצועית אם אנשים יצאו לשוק אחרי שנה.

דן להב: הסכנה היא לא גדולה.

דן להב: שוק המקרקעין בארץ הוא שוק מאוד ריכוזי.

דן להב: יש גופים גדולים ששולטים במרבית השוק.

דן להב: סביר להניח כי האנשים שייקלטו, ייקלטו בתוך אותם משרדים.

ניקי פרימו: על סמך מה אתה אומר את זה?

ניקי פרימו: אני מבקש ממך לא להטעות את הוועדה.

ניקי פרימו: זה פשוט לא נכון.

ניקי פרימו: כמה משרדי שמאים יש בארץ?

ניקי פרימו: המספרים גדלים.

ניקי פרימו: השוק לא ריכוזי.

דן להב: אני יודע שמה שהיה מעוגן בחוק ועכשיו חשבו לשנות זאת, והועלו על זה הרבה טענות, ששמאים יכלו לא לבקר בנכס, לשלוח אנשים אחרים לנכס, ולחתום.

עו"ד נורית ישראלי: למה אתה מעורר את זה עכשיו?

עו"ד נורית ישראלי: למה זה רלוונטי.

דן להב: כי הטענה שאם יוצאים לשוק אחרי שנה, ייגרם נזק גדול וצריך שנתיים.

דן להב: אני טוען ששנתיים זה פגיעה חמורה מידיי.

אופיר פינס-פז: אגב, מה עושים עם השמאות של אולם ורסאי?

אופיר פינס-פז: האם זה בכלל רלוונטי לגביכם?

ניקי פרימו: זה מאוד מאוד רלוונטי לנו.

ניקי פרימו: למשל, טופסי ארבע, היתרי בנייה הנושא ההנדסי, השימושים בנכס.

עדי צביקל: זו אחת הסיבות שצריך השכלה רחבה בשמאות מקרקעין.

ניקי פרימו: כשתכננו את הבניין תכננו אותו בעומסים מסוימים למבנה מלאכה.

ניקי פרימו: נתנו לו שימוש חורג.

ניקי פרימו: שימוש חורג הוא תחום שבין היתר עוסק בו שמאי מקרקעין.

ניקי פרימו: כאשר אתה נותן שימוש לחורג לבניין, פתאום מתברר שהעומסים שאושרו לגבי השימוש החורג לא מתאימים לתכנון המקורי.

ניקי פרימו: העומסים כאשר רוקדים באולם אינם העומסים של בית דפוס שעובד שם במקום.

ניקי פרימו: לכן, אתה צריך לשלוח מתמחה שמסוגל לקרוא את התוכניות כמו שצריך, והוא צריך להיות מסוגל לבדוק את תיק הבניין כמו שצריך.

אופיר פינס-פז: האם החתימה שלכם היא חתימת חובה?

ניקי פרימו: לא.

ניקי פרימו: היא חתימת חובה בהליך.

יעקב ביר: לפני שנה אני חתמתי על דו"ח שמאות של ארמונות האליזה, האולם שמתחת לאולם ורסאי.

יעקב ביר: אני עשיתי את זה עבור לקוח שהתעניין ברכישת האולם התחתון שנמכר לפני שנתיים.

יעקב ביר: כמשרד שעורך שומה, אנחנו הלכנו לעירייה והוצאנו את כל תיק הבניין והוברר לנו שבבניין נעשו חריגות בנייה ונעשו שימושים ללא היתר בנייה.

יעקב ביר: הודענו זאת ללקוח.

יעקב ביר: על סמך חוות הדעת שלנו, הלקוח החליט שלא להיכנס לעסקה.

יעקב ביר: אני לא יודע מי בסוף כן קנה את האולם.

יעקב ביר: אפשר לומר שעל השימוש חורג שם שולם היטל השבחה.

יעקב ביר: זאת אומרת, כנראה הרשות המקומית כן נתנה את השימוש החורג בסוף.

יעקב ביר: מכל מקום, על סמך בדיקה שלנו לקוח לא רצה לקנות את הבניין, כי הוא שבבניין הזה יש קן של צרעות.

יעקב ביר: אני לא בטוח שמתמה במסגרת של שנה אחת מבין את כל הנושא של הליכה לעירייה, לבדוק את התיק של הבניין ואת תוכניות הבנייה במקום ולהצליב אותם.

יוסף זרניצקי: כרטיס הכניסה להתמחות הוא אחרי מספר בחינות ראשוניות.

יוסף זרניצקי: זאת אומרת, הוא לא מתחיל את ההתמחות לאחר שהוא מסיים את כל מסלול הלימודים.

יוסף זרניצקי: יש גם הקבלה למסלול הלימודים, כעבור שנת לימודים אחת הוא כבר יכול להתחיל התמחות.

אופיר פינס-פז: כמה זמן נמשכים לימודי התעודה היום?

יוסף זרניצקי: שנתיים.

יוסף זרניצקי: מי שבא מרקע קרוב ומביא אישור מקבל פטורים.

יוסף זרניצקי: כלכלן מקבל פטור מחלק מהבחינות.

יוסף זרניצקי: כך שזה נעשה במקביל ולא בטור.

אופיר פינס-פז: סיימנו את הדיון.

אופיר פינס-פז: אני מאשר את המבוא לקריאה שניה ושלישית, ואני מאשר את הפרק הראשון שהוא הגדרות.

אופיר פינס-פז: אני מאשר את הפרק השני של המועצה בכפוף לכל השינויים שאנחנו הכנסנו פה.

אופיר פינס-פז: להזכירכם, זה קשור ליושב ראש המועצה.

אופיר פינס-פז: זה קשור להרכב המועצה, אחד מעובדי המדינה יהיה שמאי, חמישה שמאים מתוך 11.

שלמה שוהם: ודרישה של כשירות של שופט מחוזי.

אופיר פינס-פז: אני מאשר את סעיפים 6, 5, 4, 3.

אופיר פינס-פז: אני מאשר את סעיף 7 בכפוף לשינויים הבאים: מחיקת סעיף (1).

אופיר פינס-פז: בסעיף (2) אנחנו נוריד את עניין תעודת הבגרות.

אופיר פינס-פז: אנחנו נדרוש תואר אקדמי במקום הבגרות.

אופיר פינס-פז: אנחנו נכין הוראות מעבר שהמהות שלהן תהיה שמי שכבר התחיל את הלימודים או עושה את הסטאג' או עושה בחינות כאשר הוא לא היה במתכונת הזו של החוק, הנושא ייחשב לו.

אופיר פינס-פז: זה יכול לחול מקסימום לשנתיים, נכון?

עו"ד נורית ישראלי: זה יכול להיות יותר, כי אנשים נכשלים בבחינות.

עו"ד נורית ישראלי: זה לוקח זמן.

אופיר פינס-פז: כל מי שהוכיח שהוא התחיל ללמוד יום לפני פרסום החוק ברשומות.

עו"ד עמי ברקוביץ: אבל אם יחול עליהם הדין הקודם גם לעניין ההתמחות, הם צריכים להתמחות שנתיים לכן אני מציע תקופה קצת יותר ארוכה.

אופיר פינס-פז: בסדר, תכינו את הוראות המעבר, בתנאי שהעיקרון ברור.

אופיר פינס-פז: עניין לימודים בחוץ לארץ צריך להיכנס לחוק.

אופיר פינס-פז: ההתמחות תהיה שנה.

אופיר פינס-פז: אני גם רוצה להסביר למה.

אופיר פינס-פז: אני משוכנע שכל הדברים שאתם אומרים הם דברים נכונים לגמרי, אבל אני לא יכול להסכים למצב שבו אדם לומד שנתיים והוא גם מתמחה שנתיים.

אופיר פינס-פז: צריכה להיות פרופורציה בין כמות הלימודים לזמן ההתמחות.

אופיר פינס-פז: אם לומדים שנתיים אז עושים התמחות שנה.

אופיר פינס-פז: יש איזשהי פרופורציה בין רמת ההשקעה האקדמית לרמת ההשקעה בהתמחות.

אופיר פינס-פז: אני אומר את הדברים גם בשל העובדה שקיצרו לעורכי הדין את תקופת ההתמחות.

אופיר פינס-פז: אם יעלו לעורכי הדין תבואו לוועדה ומאוד יכול להיות שאנחנו נחליט להאריך את התקופה של ההתמחות גם לשמאים.

אופיר פינס-פז: אי אפשר שכולם יתמחו שנה ורק השמאים יתמחו שנתיים.

אופיר פינס-פז: זה לא מתקבל על הדעת.

יעקב אודיש: אני רציתי להסב את תשומת הלב לכך שהתמחות בשמאות מקרקעין היא 20 שעות שבועיות, היא לא משרה מלאה.

אופיר פינס-פז: יכול להיות שצריך להגדיל את זה.

דליה רבין-פילוסוף: תגדילו את זה בתקנות.

עו"ד נורית ישראלי: זאת אומרת, שנה אבל מלאה.

אופיר פינס-פז: בואו נקבע את זה בחוק.

עו"ד עמי ברקוביץ: לדעתנו, לקבוע 40 שעות בחקיקה זה מאוד פרטני.

שלמה שוהם: האם העמדה שלכם שזה יהיה 40 שעות?

עו"ד עמי ברקוביץ: כן.

אופיר פינס-פז: אני מצטער, אין לי זמן לדון פה בתקנות שלכם.

אופיר פינס-פז: כתוב פה שנה, ועד להערתו של השמאי הראשי אני הבנתי ששנה היא שנה מלאה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שיהיה ברור שהשנה היא שנה.

אופיר פינס-פז: תמצאו את הניסוח שיהיה ברור לכולנו ששנה היא שנה מלאה כמו שצריך.

אופיר פינס-פז: סעיף 8 מאושר.

דליה רבין-פילוסוף: בפרק רביעי אין בעיות.

אופיר פינס-פז: פרק רביעי אושר.

אופיר פינס-פז: אני רק רוצה להזכיר כי סעיף 7(ג) עובר לפרק המשמעת.

אופיר פינס-פז: פרק חמישי אושר, נכון?

שלמה שוהם: בפרק החמישי יש בעיה בסעיף 12(ב).

שלמה שוהם: המדינה היום עוסקת בהרבה מאוד נושאים של מקרקעין.

שלמה שוהם: כל שומה של מס שבח היא למעשה חלק משמאות מקרקעין.

שלמה שוהם: היה נראה על פני הדברים, לפחות, שהיה רצוי שעובדי המדינה שעוסקים בשמאות מקרקעין בסכומים מאוד גבוהים עם סמכויות מאוד מאוד נרחבות, יהיו שמאי מקרקעין ושתהיה להם השכלה כלשהי בנושא הזה.

ניקי פרימו: זאת המגמה.

שלמה שוהם: מגמה זה דבר יפה, אבל השאלה היא מתי זה קורה.

שלמה שוהם: על הנושא הזה היו לנו שיחות לא מעטות.

אופיר פינס-פז: סעיף (ב) הוא תקופת מעבר.

שלמה שוהם: כן, אבל אם אתה שם לב זה מועד שייקבע השר.

שלמה שוהם: אני מציע שמועד שייקבע השר, ייקבעו שנתיים, שלוש שנים, אבל לא יותר מזה.

עו"ד טלי דולן: אנחנו לא נעמוד בזה.

שלמה שוהם: אני אמרתי בישיבה הקודמת כי אני מסכים להוראת מעבר, אבל לא הסכמתם איתי.

שלמה שוהם: תהיה הוראת מעבר שכל מי שכרגע עובד בזה, בקשה, אבל מכאן ואילך ייקחו שמאים.

עו"ד נורית ישראלי: זה לא סביר גם להוציא תעודת B.A וגם להוציא תעודה של שמאי תוך שנתיים.

עדי צביקל: הייתה בזמנו הצעה שתהיה הוראת מעבר ומי שעובד כיום יישאר בתפקידו, ומהיום והלאה ייקלטו רק שמאים.

אופיר פינס-פז: הצעה סבירה.

עו"ד יעל ייטב: אני מבינה שעו"ד שוהם השתתף בישיבות אצל מנהל מס שבח ומקרקעין, סגן נציב מס הכנסה, והסיכום שהיה היה כזה שתוקם בנציבות מס הכנסה יחידת שמאים ושמאות המקרקעין ייערכו בייעוצה, בפיקוחה ובבקרה שלה.

עו"ד יעל ייטב: שם יהיו שמאים מוסמכים.

עו"ד יעל ייטב: היחידה הזו אכן בהקמה.

עו"ד יעל ייטב: היא כבר הוקמה.

עו"ד יעל ייטב: ישנה הכשרה של אנשים, אבל אין שום אפשרות להעביר הכשרה לכל עובדי נציבות מס הכנסה, הכשרה של שמאים.

עו"ד יעל ייטב: אני הבנתי שהייתה הסכמה איתך על הנושא הזה.

שלמה שוהם: ישנם שני עניינים.

שלמה שוהם: ראשית, אם באמת כל שומה תהיה בפיקוח כזה אז אפשר לחשוב על זה, אבל זה לא בדיוק העניין.

שלמה שוהם: לי נראה שהוראת מעבר יכולה להיות בהחלט הגיונית, ושמכאן ואילך האנשים שיבואו יהיו שמאים.

שלמה שוהם: אותו שמאי שחותם על השומה הוא יהיה שמאי מוסמך.

שלמה שוהם: לא מעניין אותי איך אתם תעשו את זה במסגרת הנהלים הפנימיים שלכם.

שלמה שוהם: אני רוצה לדעת שיש שמאי מוסמך שהוא זה שאחראי לשומה שנקבעת.

שלמה שוהם: זה לא מעניין אותי שהוא נעזר באנשים אחרים.

עו"ד יעל ייטב: הוא לא יוכל לחתום על כל שומה.

עו"ד יעל ייטב: יש הרבה מאוד תיקים.

עו"ד יעל ייטב: יש אלפי תיקים.

עו"ד יעל ייטב: זה לא דבר ישים.

עו"ד טלי דולן: זה סתם, כי השמאי המוסמך לא יעמוד בזה.

עו"ד טלי דולן: אתה אומר שפורמלית צריך חתימה של שמאי, אנשים שהם לא שמאים יעשו את העבודה.

עו"ד טלי דולן: מספר השמאים המוסמכים באגף הוא כל כך קטן שהם יהיו חותמת גומי.

עו"ד טלי דולן: חבל להכניס דבר כזה לחקיקה.

אופיר פינס-פז: הוראות המעבר יהיו כאלה.

אופיר פינס-פז: מי שעובד, עובד.

אופיר פינס-פז: כל אדם חדש שייקלט לעבודה בנציבות מס הכנסה בהקשרים האלה יצטרך לעמוד בחוק.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת, הוא יצטרך להיות שמאי מוסמך, ובבוא הימים הוא צריך להיות גם בעל תעודה אקדמית.

עו"ד יעל ייטב: אני לא רואה שזה אפשרי.

אופיר פינס-פז: תסבירי לי למה זה לא אפשרי.

עו"ד יעל ייטב: אני קודם כל רוצה להפנות לחוק רואי חשבון שהוא אומנם חוק שקיים כבר הרבה שנים.

עו"ד יעל ייטב: בסעיף 8 הוא אומר: אין חוק זה בא למנוע עובד מדינה מלעסוק בראיית חשבון מתוקף תפקידו, אף אם אין בידו רישיון, בהתאם לחוק זה.

אופיר פינס-פז: שערורייה.

עו"ד יעל ייטב: המפקחים בנציבות מס הכנסה, גם אלה שעוסקים בשומות הכנסה, שאינן שומות מקרקעין, אינם רואי חשבון.

אופיר פינס-פז: רע מאוד.

אופיר פינס-פז: אני לא מבין למה את מצדיקה דברים שהם רעים.

עו"ד יעל ייטב: העיסוק של שומת מקרקעין לא עוסק רק בשומת מקרקעין, אלא בעוד דברים.

אופיר פינס-פז: אני מציע הצעה מאוד פשוטה.

אופיר פינס-פז: אני לא מציע לפטר אף אחד.

אופיר פינס-פז: מי שעובד, עובד.

אופיר פינס-פז: אנשים חדשים שייקלטו לעבודה יהיו עם ההכשרה המתאימה.

אופיר פינס-פז: תסבירי לי למה זה לא יכול לעבוד?

אופיר פינס-פז: מה הבעיה עם זה?

עו"ד יעל ייטב: אני חוששת שמאחר והעבודה אינה רק שמאות מקרקעין, שמאי מקרקעין לא ירצו לעבוד בעבודה הזו.

עו"ד יעל ייטב: יהיה בלתי אפשרי לקלוט אותם לנושא הזה, ולכן מי שעוסק בזה הוא לא בהכרח שמאי מקרקעין.

עו"ד טלי דולן: אתם מתקוממים כל כך נגד העניין של רואי החשבון.

עו"ד טלי דולן: עובדה היא שבפרקליטות המדינה עדיין לא אמרו שאנשים שמייצגים את המדינה יכולה להיות גם לא עורכי דין.

עו"ד טלי דולן: יש איזשהו היגיון מסוים בזה שאנשים מסוימים עושים שומות לאנשים והם לאו דווקא רואי חשבון.

עו"ד טלי דולן: מצד שני, הם יודעים הרבה מאוד דברים אחרים שלא יודעים רואי חשבון.

עו"ד טלי דולן: מפקח בנציבות מס הכנסה זה באיזשהו מקום מקצוע, וגם שמאים שעושים שומות לענייני מסים, זה גם באיזשהו מקום מקצוע, ולכן אנחנו רואים בזה בעיה.

עו"ד טלי דולן: יש פה איזשהו מקצוע ייחודי לאגפי המסים.

עו"ד טלי דולן: השמאות הזו כוללת דיני שמאות, היא כוללת גם דיני מסים, היא כוללת הרבה מאוד דברים אחרים.

עו"ד יעל ייטב: המפקחים במיסוי מקרקעין עוסקים יותר בשאלות משפטיות.

עו"ד יעל ייטב: יש המון שאלות קנייניות, בעלות, כל מיני עניינים כאלה, ובכל זאת הם לא עורכי דין.

עו"ד יעל ייטב: הם מקבלים ייעוץ וסיוע מעורך דין.

עו"ד יעל ייטב: כנ"ל בתחום הצר של השמאות שהוא חלק מעבודתם.

עו"ד יעל ייטב: הם מקבלים הכוונה, סיוע, ייעוץ ובקרה מיחידת השמאות.

עו"ד יעל ייטב: יש לנו יועצים מקצועיים.

עו"ד יעל ייטב: העבודה שלהם היא רב תחומית.

עו"ד עמי ברקוביץ: החוק הוא חוק צרכני שבא להגן על הציבור.

עו"ד עמי ברקוביץ: מבחינת המדינה, מדובר על מבנה היררכי של פיקוח ומשמעת, של כללים ברורים.

שלמה שוהם: אנחנו דורשים הכל ורק למדינה מותר שהעסק הזה יהיה בצורה של "סמוך".

עו"ד עמי ברקוביץ: ההסדר כפי שהוא בא לידי ביטוי בהצעת החוק, הוא בא באמת לאחר שיג ושיח ארוך וממושך.

עו"ד עמי ברקוביץ: זו נקודה מאוד חשובה.

עו"ד עמי ברקוביץ: אני מניח שתהיה הסתייגות של שר האוצר, ונצטרך לבחון את ההשלכות של השינוי.

שלמה שוהם: נושא שמאות המקרקעין הוא באמת נושא משמעותי מאוד ויש לו השפעה רבה על המקרו, ועל העיסקאות שאנשים מבצעים, ולכן אנחנו מקדישים לו זמן.

שלמה שוהם: נזכור כי בעסקה הגדולה הזו יושב פקיד מס הכנסה ומס שבח וקובע דברים בשמאות.

שלמה שוהם: כשהעניין מגיע לבית משפט בדרך כלל המצב הוא מסובך יותר ובעייתי.

שלמה שוהם: לדעתי, לא יעלה על הדעת שהמדינה תאמר הכל נכון על אזרחיה, ולא נכון עליה.

עו"ד יעל ייטב: שלמה, אפשר להעביר אליך את המכתב שאנחנו הבנו מהווה את ההסכמה?

שלמה שוהם: אני ראיתי את המכתב.

שלמה שוהם: אני לא חתום עליו.

עו"ד טלי דולן: אנחנו הבנו שזה היה בהסכמה איתך.

שלמה שוהם: אז אתם לא הבנתם נכון.

שלמה שוהם: ההבנה הנכונה היא שאם שמאי מוסמך משתמש בחוות הדעת באנשים אחרים ונעזר בהם, אז אף אחד לא יכול למנוע, אבל על חוות הדעת חייב לחתום שמאי מוסמך.

אופיר פינס-פז: דרך אגב, גם אם היה פה איזשהו ניסיון להגיע להבנות, שהוא בהחלט דבר שאני מעודד אותו לפעמים, הוא לא מחייב אותי ולא מחייב את חברי הוועדה.

אופיר פינס-פז: השכל הישר שלי לא קולט את מה שכאן יש.

אופיר פינס-פז: אתם רוצים תגישו הסתייגות.

אופיר פינס-פז: אם אתם רוצים אתם יכולים למשוך את החוק.

עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו נרצה כמובן לשמור את האפשרות.

אופיר פינס-פז: תעשו מה שאתם רוצים.

אופיר פינס-פז: זה לא חוק שלנו.

אופיר פינס-פז: אם אתם רוצים, קחו את החוק בחזרה.

אופיר פינס-פז: אנחנו מאשרים את סעיף 12, בפרק 5 בשינוי אחד.

שלמה שוהם: סעיף (ב) נמחק באופן עקרוני.

שלמה שוהם: סעיף (א) עומד גם לגבי עובד מדינה.

שלמה שוהם: תהיה הוראת מעבר לגבי עובדים שעובדים כבר היום.

שלמה שוהם: לגבי עובדים חדשים, אתה רוצה מייד.

אופיר פינס-פז: כל עובד שעובד היום במערכת ואין לו את ההכשרה ימשיך למלא את תפקידו, כפי שהוא מילה עד היום.

אופיר פינס-פז: כל עובד חדש שייכנס לעבודה במדינה בתחומים האלה, יצטרך להיות שמאי מקרקעין מוסמכים.

עו"ד דן להב: בסעיף כתוב: "לא תוגש לבית משפט".

עו"ד דן להב: ועדת רייכמן עמדה על זה שמן הראוי שזה יחול גם על רשות ציבורית הפועלת על פי דין.

עו"ד נורית ישראלי: הגדרה של "בית משפט" בסעיף 1 היא מאוד רחבה.

עו"ד נורית ישראלי: "לרבות בין דין, בורר וכל ועדה או רשות אחרת המוסמכת לגבות ראיה בעניין מקרקעין".

עו"ד נורית ישראלי: זה מהווה מענה.

אופיר פינס-פז: מה הבעיה בסעיף 13?

דליה רבין-פילוסוף: השאלה היא, האם מי שאינו שמאי מקרקעין יכול לתת הערכה כלכלית של עסק שגם כולל נכסי מקרקעין?

שלמה שוהם: אנחנו שמענו את דעות הצדדים השונים.

שלמה שוהם: אם באמת שמאות מקרקעין הוא מקצוע חשוב וחיוני, אז העמדה שנשמעה, אני כרגע לא מביע את עמדתי, הייתה שגם אם כלכלן נותן הערכה של עסק חי שיש בו מכירה של בנק זה או אחר, עדיין היה ראוי שלגבי הנושא של המקרקעין יהיה שמאי מקרקעין שייתן לו את הסיוע ויעריך בשמאות מקרקעין את החלק הזה של המקרקעין, אם זה תפוס או פנוי, אחוזי בנייה וכו'.

ניקי פרימו: אדוני היושב ראש, זה תואם בדיוק את עמדתך בעניין הסעיף הקודם.

ניקי פרימו: מי שלא שמאי, הוא לא יכול לעסוק בשמאות.

אופיר פינס-פז: אל תהייה בטוח.

שמואל סלבין: כשהייתי באוצר, הייתי בטוח שאני יודע הכל, אבל כשנכנסתי לתחום המקרקעין, ראיתי כי זה עולם מאוד מורכב.

שמואל סלבין: יש פה עניין של זכויות בנייה, יש פה עניין של מהוון כן או לא, תב"ע, תמ"א.

שמואל סלבין: זה נראה לא רציני אם אני ככלכלן אכתוב חוות דעת בנושא שיש בו גם שמאות מקרקעין, בלי שתהייה לי חוות דעת של שמאי.

שמואל סלבין: אמרתי קודם כי 82% מסך הכל משקי הבית בישראל מחזיקים דירה בבעלותם, וזה כנראה המספר הגבוה ביותר בעולם.

שמואל סלבין: בארץ זה מהווה חלק גדול מהחיסכון האישי של האדם.

שמואל סלבין: כלכלן שיכתוב חוות דעת על דברים כל כך מורכבים ומסובכים, עלול לגרום פה עוול, בעיקר לאנשים שיש להם פחות כסף.

שמואל סלבין: חוות הדעת היא גם בנושא נפח האשראי.

שמואל סלבין: נפח האשראי בארץ של הנדל"ן הוא בסך הכל 500 מיליארד שקל במקרו.

שמואל סלבין: מדובר פה בענף שהוא עתיר הון ועתיר אשראי, וכאשר כלכלן כותב חוות דעת מקצועית הוא חייב לקחת בחשבון חוות דעת של שמאי, כי אחרת אנחנו נכנסים לכאוס.

יעקב אודיש: אני חושב שמי שעוסק בשומת מקרקעין או כלכלן שייעשה הערכה לנכס כעסק, חייב חוות דעת של שמאי מקרקעין, בנושא המקרקעין.

אופיר פינס-פז: זה כתוב פה או לא כתוב פה?

דליה רבין-פילוסוף: ההצעה היא למחוק את הסיפא של הסעיף.

אופיר פינס-פז: האם אתם עומדים מאחורי ההצעה הזו או לא?

עו"ד נורית ישראלי: אנחנו מוכנים לוותר.

עו"ד אבישי ספיר: זו כבר פשרה בין המלצות ועדת רייכמן לבין אלו שניסחו את החוק.

עו"ד אבישי ספיר: מר רייכמן נתן היקף יותר גדול לכלכלנים, לאפשר לעשות הערכות של עסק.

עו"ד אבישי ספיר: הסעיף התחיל להסתבך.

עו"ד אבישי ספיר: לדעתי, אפשר למחוק את כל הסיפא.

עו"ד אבישי ספיר: לא עסק, ולא שום דבר.

עו"ד אבישי ספיר: אם כלכלן ירצה לרשום בתשקיף איזשהו שוויו של עסק והוא לא יתייחס לשמאות מקרקעין, הוא יכול לעשות את זה גם אם לא כתבתי את זה בחוק.

אופיר פינס-פז: אולי נמחק בכלל את סעיף 13(א) בכלל?

עו"ד נורית ישראלי: את הכלל צריך, כולם מסכימים.

עו"ד נורית ישראלי: מי שלא שמאי, לא יעסוק בשומה.

עו"ד נורית ישראלי: צריך להשאיר את הכלל וזהו.

אופיר פינס-פז: אני בעד סעיף 13(א) כלשונו.

אופיר פינס-פז: אני משאיר את הסעיף כלשונו.

אופיר פינס-פז: זה נראה לי הכי סביר.

אופיר פינס-פז: הפשרה לא נראית לי.

שלמה שוהם: אבל מה שכתוב בסעיף זה דבר והיפוכו.

עו"ד נורית ישראלי: תוסיף: בלבד שאת המקרקעין ייתן לו שמאי מקרקעין.

עו"ד טלי דולן: לדעתי מה שנאמר פה הוא הגיוני.

עו"ד טלי דולן: הערכה כלכלית יכולה להיות הערכה כלכלית של עסק חי או של התחייבויות לעובדים.

עו"ד טלי דולן: זה יכול להיות לאלף ואחד דברים, והכל נמצא בתוך בניין שכל מתווך מקרקעין יכול להגיד שהמחיר שלו בשוק הוא כך וכך.

יוסף זרניצקי: זו בדיוק השגיאה הכי גדולה שיכולה להיות.

עו"ד נורית ישראלי: יש שתי אפשרויות: או לחתוך את הסעיף לפני המילה "ואולם" , או להוסיף בסיפא: ובלבד שהחלק של המקרקעין יינתן על ידי שמאי.

עו"ד נורית ישראלי: כמו שאמרתי אפשר לחתוך לפני המילה "ואולם" ואפשר אחרי המילים "עסק כעסק".

עו"ד נורית ישראלי: זה ייתן אותה תוצאה.

עו"ד נורית ישראלי: מבחינת הניקיון של החקיקה נראה לי יותר יפה לחתוך מאשר לעשות חריג ולעשות לו ואולם.

אופיר פינס-פז: למה כתבתם את זה?

עו"ד נורית ישראלי: זו כבר הייתה פשרה.

אופיר פינס-פז: קיבלתי את דעתכם.

אופיר פינס-פז: אנחנו נחתוך את הסעיף הזה.

אופיר פינס-פז: מי שאינו שמאי מקרקעין לא יעסוק בשומת מקרקעין דרך שירות לכל דבר.

עו"ד עמי ברקוביץ: סוכם כי אנחנו נוסיף שהעונש יהיה שנת מאסר, ויהיה קנס.

עו"ד עמי ברקוביץ: כך מקובל לגבי פסיכולוגים, עובדים סוציאליים ומתווכים.

עו"ד אבישי ספיר: אני מציע שיהיה קנס ולא מאסר.

אופיר פינס-פז: על התחזות תהיה מאסר.

אופיר פינס-פז: אני מאשר את סעיף 14 ואת סעיף 15.

אופיר פינס-פז: האם אני מאשר את כל הפרק השישי- משמעת?

דליה רבין-פילוסוף: פה אנחנו תיקנו את העניין של הרשלנות.

עו"ד עמי ברקוביץ: אני רוצה להעיר לגבי סעיף 16(6).

עו"ד עמי ברקוביץ: הנוסח כפי שהוא מנוסח הוא לא מתאים לחקיקה, כי מדובר רק על עבירה שמפאת חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לעסוק בכלל, אבל יכול להיות שתהיה הרשעה שתגרור אחריה התלייה או דברים מהסוג הזה.

עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו מציעים במקום: "עבירה שמפאת חומרתה", לכתוב: בעבירה שיש עימה קלון או בעבירה שיש לה השלכה ישירה.

עו"ד עמי ברקוביץ: זה מה שמקובל.

אופיר פינס-פז: בסדר.

עו"ד עמי ברקוביץ: בסעיף 32 מציעים להוסיף סמכות גם לחייב מתלונן על נסיבות שהקובלנה טורדנית בהוצאות, וכנ"ל גם נאשם שזוכה, אם זו הייתה הגנת סרק.

עו"ד עמי ברקוביץ: זו סמכות שמקובלת.

אופיר פינס-פז: אני מאשר את כל פרק המשמעת שזה בעצם עד סעיף 41.

אופיר פינס-פז: פרק שביעי – ביצוע ותקנות.

אופיר פינס-פז: השאלה היא האם זה צריך לבוא לאישור ועדת חוקה?

שלמה שוהם: סעיף (ב) מדבר רק על סעיף 6, וצריך לומר שכל התקנות יהיו באישור ועדת חוקה.

דורית ואג: אבל אופיר אמר שאין לו זמן לתקנות.

דורית ואג: פה אתם מציעים שזה יהיה באישור ועדת חוקה.

שלמה שוהם: אני רוצה לדבר על סדרי העבודה של הוועדה.

שלמה שוהם: סדר הדין האזרחי, למשל, הוא לא באישור ועדת חוקה , והרבה מאוד דברים מהותיים מאוד עוברים בין השאר.

שלמה שוהם: אני בדעה שצריך את אישור ועדת החוקה.

שלמה שוהם: אם ועדת החוקה תחשוב שמדובר בעניין טריוויאלי היא תאשר את זה בחמש דקות.

שלמה שוהם: אם היא תחשוב שזה דבר רציני, אז זה דבר רציני.

שלמה שוהם: לצערי הרב, לא פעם אני רואה שבסדרי הדין ובתקנות באים לעקוף דברים שהוועדה אמרה אחרת לגביהם.

שלמה שוהם: אני חושב שזה חלק מהפיקוח של הרשות המחוקקת.

שלמה שוהם: אני חושב שנושא הבחינות הוא לא פחות חשוב מנושא האגרות.

שלמה שוהם: סעיף 42(א) (3) אתה אמרת שזה לא באישור ועדת חוקה.

שלמה שוהם: אני סבור שזה לא פחות חשוב אם זה כשירות של שופט מחוזי או לא, או דברים מהסוג הזה.

שלמה שוהם: את זה קבענו, אבל לגבי ששת הסעיפים האחרים לא קבענו.

שלמה שוהם: כל הדברים האלה הם דברים שוועדת חוקה צריכה לאשר אותם.

עו"ד נורית ישראלי: זה עניין של שיטה, האם לעשות את זה סלקטיבי כן או לא.

שלמה שוהם: הוועדה היא הרשות המחוקקת והיא אחראית לפקח על חוקים.

שלמה שוהם: חלק מהעניין הוא שהיא צריכה לפחות לראות אותם.

שלמה שוהם: יכול להיות שאחר כך היא תחליט שהיא מאשרת את זה אן-בלוק.

שלמה שוהם: זכותה.

שלמה שוהם: אבל, היא צריכה לראות את הדברים.

אופיר פינס-פז: הוועדה עמוסה בצורה קיצונית.

אופיר פינס-פז: האם צריך להביא את עניין שכרם של הבודקים לאישור ועדת החוקה?

אופיר פינס-פז: יש גבול במה אנחנו צריכים להתעסק.

אופיר פינס-פז: אני בעיקרון הולך על הדעה של שלמה במובן הזה שהתקנות צריכות להיות מאושרות על ידי הוועדה, אבל אני חושב שאם אפשר לעשות הפרדה אז אולי כדאי.

שלמה שוהם: לדעתי סעיף 44(א)(1) , עניין הבחינות צריך להיות באישור הוועדה.

אופיר פינס-פז: מה זה עניין שלנו?

אופיר פינס-פז: למה זה מעניין אותי?

שלמה שוהם: כמי שנכווה ברותחין אני אומר לך כי לא פעם ראיתי דברים שהוועדה לא התכוונה אליהם ופתאום בתקנות הם הגיעו כך.

שלמה שוהם: זה קרה בהרבה מאוד נושאים.

אופיר פינס-פז: אני בדעה שאנחנו לא צריכים להתעסק בזה.

אופיר פינס-פז: את סעיף (3), עניין הכשירויות אני רוצה בפנים.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שזה יהיה באישור הוועדה.

אופיר פינס-פז: לדעתי גם (4) , סדרי דין בעררים.

שלמה שוהם: (6) ו-(7) הם הסכימו.

אופיר פינס-פז: סוכם גם ב-(3), (4), (6) ו-(7).

עו"ד נורית ישראלי: אם הוספנו סמכות לפסוק הוצאות על המתלונן ולעדים, אז צריך להוסיף סמכות לשר לקבוע את הסכומים.

עו"ד נורית ישראלי: עמי, האם לא צריך להוסיף לשר סמכות?

עו"ד עמי ברקוביץ: לדעתי לא.

אופיר פינס-פז: תביאו את זה בתקנות.

עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו מציעים למחוק את סעיף (5) כי הסמכות היום קיימת בחוק מס שבח.

אופיר פינס-פז: טוב.

עו"ד עמי ברקוביץ: אני מעריך שלא נסתייג, אבל אני רק מבקש לשמור לנו את האפשרות העקרונית.

אופיר פינס-פז: חברים, זה חוק שלכם.

אופיר פינס-פז: אנחנו עושים לכם שירות.

אופיר פינס-פז: אם תסתייגו אני לא אפגע, זו זכותכם.

אופיר פינס-פז: פרק שמיני – הוראות כלליות.

דליה רבין-פילוסוף: פה הייתה בקשה להוסיף סעיף ששמאי יוכל לייצג נישום בפני רשויות המס.

דליה רבין-פילוסוף: אתם ביקשתם את זה, נכון?

עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו לא ביקשנו את זה.

עו"ד עמי ברקוביץ: אולי לשכת השמאים ביקשה את זה.

עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו מתנגדים.

דליה רבין-פילוסוף: טוב, אז זה ירד.

דורית ואג: סעיף 45 מתייחס לסעיף 12 שעשיתם בו שינוי.

אופיר פינס-פז: יש כבר כמה הוראות מעבר.

עו"ד עמי ברקוביץ: היום התחילה עומדת על חצי שנה מיום הפרסום.

עו"ד עמי ברקוביץ: יש גם לכונן מועצה וגם חובה להתייעץ איתה ולהכין את כל הדברים.

עו"ד עמי ברקוביץ: רציתי לבקש את המועד של הראשון ביוני גם כדי שזה ייצא אחרי המועד של הבחינות.

אופיר פינס-פז: חבר'ה, תעבדו.

עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו נעבוד, אבל אנחנו לא רוצים שהחוק ייכנס לתוקף בתקופה של בחינות.

עו"ד עמי ברקוביץ: אני בררתי במועצת השמאים.

עו"ד עמי ברקוביץ: אתה בעצם מבטל את התקנות הקודמות שקובעות את נושא הבחינות.

עו"ד עמי ברקוביץ: זה יכול ליצור בלגאן.

עו"ד עמי ברקוביץ: בפברואר-מרץ יש בחינות ואם זה אחד ביוני זה יעזור מאוד.

אופיר פינס-פז: אחד ביוני השנה?

עו"ד עמי ברקוביץ: כן.

אופיר פינס-פז: לא סביר.

עו"ד עמי ברקוביץ: אחד במאי.

עו"ד עמי ברקוביץ: אני מבקש מועד קרוב לאחר הבחינות.

אופיר פינס-פז: תכין איזשהי הוראת מעבר אם יש לך בעיה עם הבחינות.

עו"ד עמי ברקוביץ: אחד במאי היה מאוד עוזר.

עו"ד עמי ברקוביץ: אני פשוט לא רוצה שזה ייפול באמצע תקופת בחינות.

אופיר פינס-פז: אני קובע ששה חודשים.

אופיר פינס-פז: אם אנחנו נראה סמוך למועד שהעסק לא עובד, תבוא לוועדה, הבעיה היא שזה חקיקה שלימה.

אופיר פינס-פז: החוק הזה הוגש בדצמבר 1997.

אופיר פינס-פז: אני מקווה שפה יהיה שיתוף פעולה כדי שהחוק ייכנס לתוקף.

אופיר פינס-פז: אני מאשר את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

אופיר פינס-פז: תודה רבה, הישיבה נעולה.