ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 247, 2000-12-21 10:15

אמנון רובינשטיין: אנחנו פותחים את הישיבה השנייה של ועדת החוקה.

אמנון רובינשטיין: על סדר-היום בקשת הממשלה לאשר את תקנות החברות (אגרות), התשס"א-2000.

אמנון רובינשטיין: גברת לחמן-מסר, בבקשה.

דוידה לחמן-מסר: התקנות האלה הן תקנות חיוניות מאוד לעבודה, והעברנו אותן בוועדת האגרות.

דוידה לחמן-מסר: קצת השתהינו בקבלת אישור מהממשלה.

דוידה לחמן-מסר: מטרתן להתאים את עבודתו של רשם החברות לחוק החדש.

דוידה לחמן-מסר: העיקרון הראשון שאנחנו רוצים להציע הוא הגדלת הסכום של אגרת רישום חברה, כי יש הרבה מאוד פעולות שצריך לבצע, וכן, חברה היא קצת מוצר מסוכן, זאת אומרת, זה לא מוצר מדף.

אמנון רובינשטיין: מכמה לכמה אתם רוצים להעלות?

אלישע צידון: בעבר, לפי הפקודה, כאשר חברה נרשמה, אגרת הרישום היתה מורכבת משני דברים: אגרת רישום ואגרת הון.

אלישע צידון: אגרת ההון המינימלית היתה כ-400 שקלים, אגרת הרישום גם היתה כ-400 שקלים, סך הכול 800 שקלים.

אלישע צידון: היו הרבה מאוד מקרים שאגרת ההון היתה הרבה יותר גבוהה.

אמנון רובינשטיין: זה תלוי בהון הנפרע.

אמנון רובינשטיין: זה הון רשום או הון נפרע?

דוידה לחמן-מסר: זה אגרת הון רשום.

אלישע צידון: רבים ציינו את ההון הרשום כהון המינימלי לתשלום אגרה, וזה היה כ-400 שקלים, אבל רבים אחרים שילמו אגרת הון בסדר גודל של מיליוני שקלים לאוצר.

דוידה לחמן-מסר: ביטלנו את אגרת ההון.

אלישע צידון: מבחינת האוצר, וזה לא עניין של רשם החברות, יש אובדן הכנסה של בין 12 ל-15 מיליוני שקלים.

אלישע צידון: הקיזוז של זה הוא בשני דברים: האחד - בהגדלת אגרת הרישום.

אלישע צידון: כל הזמן אני מעיר לאנשי הייעוץ והחקיקה, כי כרשם החברות אני רואה שיש קלות בלתי-נסבלת ברישום חברות.

אמנון רובינשטיין: כמה חברות נרשמות כל חודש או כל שנה?

אלישע צידון: כל יום נרשמות כ-80 חברות.

אלישע צידון: עומד השליח עם הקסדה מתחת לשמאלו והמסמכים בימינו, ויוצא כעבור שעה עם תעודת האגד.

דוידה לחמן-מסר: הקלנו על זכות ההתאגדות.

דוידה לחמן-מסר: אמרנו שיחיד יכול לייסד חברה, כבר לא צריך את הסיפור של אשתו והכלב, אם אתה זוכר.

אלישע צידון: היום אם מישהו רוצה לרמות, מספיק רמאי אחד בלבד, לא צריך שניים.

אמנון רובינשטיין: כל מי שרושם חברה הוא רמאי?

אלישע צידון: לא אמרתי "כל".

אלישע צידון: מכל מקום, תוך שעה יוצא אדם עם תעודת האגד.

אמנון רובינשטיין: מה הנושאים החיוניים?

דוידה לחמן-מסר: קבענו 2,000 שקל לאגרת רישום חברה.

דוידה לחמן-מסר: הרעיון הוא בלי אגרת הון, אין אגרת הון דיפרנציאלית.

דוידה לחמן-מסר: הרעיון הוא שאתה קונה מדף שנותן לך פטור מאחריות אישית מחובות החברה, אז לפחות שיהיו 2,000 השקל, שזה גם הסכום לפירוק, שהוא סכום סביר.

אמנון רובינשטיין: ועדת האגרות אישרה את זה?

דוידה לחמן-מסר: כולם אישרו.

דוידה לחמן-מסר: ועדת האגרות ביקשה להעלות ל-2,000, וגם אגרת מיזוג היא אותו דבר.

אמנון רובינשטיין: יש סעיף הצמדה?

דוידה לחמן-מסר: יש סעיף הצמדה מינימלי, אחת לשנה.

דוידה לחמן-מסר: אגרת רישום היא 2,000 שקל.

דוידה לחמן-מסר: אגרת מיזוג - המיזוג היום בניגוד לדין הקודם, לא טעון אישור בית-משפט, המיזוג מתבצע אצל הרשם, ואנחנו מדברים על מיזוג שבו חברה אחת מתחסלת, לכן החיסול שלה דורש הרבה מאוד פעולות של הרשם.

אלישע צידון: יש אגרה שנתית והעלינו אותה בכ-100 שקלים.

אמנון רובינשטיין: מכמה לכמה?

אלישע צידון: מ-777 שקלים, או אולי פחות, ל-857.

אלישע צידון: זה בגלל היקף הפעילות הרב.

דוידה לחמן-מסר: הסעיפים הם האגרות, פעולה בשירותים של הרשם - היה עיגול מסוים של הסכומים.

אמנון רובינשטיין: תודה.

אמנון רובינשטיין: מר סואן, אנחנו נאשר את זה על אתר.

גד סואן: אני בטוח שתאשרו את זה על אתר, רק תנו לי להגיד מילה באתר הזה.

גד סואן: קודם כול, ההקלה על זכות ההתאגדות היא דבר חיובי, ועצם הפישוט והמיזוג זה דבר חיובי כשלעצמו.

גד סואן: יש פה רק שאלה אחת, חלק ניכר מן החברות נרשמות ומשלמות את האגרה המינימלית, והיא 391 שקלים, אחר כך הן יכולות להיות חברות מדף או חברות קטנות, בבואן להגדיל, אז המינימום הוא 391 שקלים או יותר.

אלישע צידון: אין הגדלת הון.

גד סואן: לפי המצב הקיים.

גד סואן: ההצעה הזאת אומרת: אין הגדלה, לא צריך שום דבר, מראש תשלם 2,000 שקל.

גד סואן: אבל מה על אותן חברות קטנות, או חברות המדף?

אמנון רובינשטיין: מה שכר טרחת עורך-דין על רישום חברה?

גד סואן: אין לי מושג, צריך לשאול את עורכי-הדין, הם ודאי לוקחים כמה וכמה שקלים מכובדים.

גד סואן: השאלה היא אם צריך להגדיל בבת אחת מ-400 שקלים ל-2,000 שקלים.

אלישע צידון: מ-800 שקלים.

דוידה לחמן-מסר: היתה אגרה של 400 שקלים ועוד אגרה של 400 שקלים, ביטלנו את אגרת ההון בחוק החדש, אז חברי נהנה מהמצב הישן.

אמנון רובינשטיין: אולי יש לזה מטרה נוספת של האוצר, שחברות יירשמו עם הון רשום גדול.

דוידה לחמן-מסר: הרעיון הוא הקלות הבלתי-נסבלת של רישום חברות.

גד סואן: עצם הרישום זה דבר טוב לכשעצמו, למה זה רע?

גד סואן: למה מפריע לך שחברות נרשמות בקלות?

גד סואן: זה דבר חיובי.

דוידה לחמן-מסר: הרעיון ההיסטורי שהיה מאחורי הרעיון של חברה זה איסוף הון כדי לעשות פעולות יזמות.

דוידה לחמן-מסר: הרעיון שחברי מדבר עליו זה חברת מדף.

דוידה לחמן-מסר: למה נוצר הדבר?

דוידה לחמן-מסר: נשמור את השם, ואם נרצה להפעיל אותה, נפעיל אותה.

דוידה לחמן-מסר: אדוני, גם לשמור שם, זה תיק, זה מקום, זה ארכיב.

גד סואן: אני לא מטיל ספק בכך.

אמנון רובינשטיין: הוא אומר רק דבר אחד, "הגזמתם".

דוידה לחמן-מסר: אני מסבירה שלא הגזמנו, כי ביטלנו אגרות אחרות.

דוידה לחמן-מסר: חברי מדבר על התקופה שהיתה מה-1 לפברואר, כשנכנס החוק, שלא הצלחנו לעדכן את האגרות.

דוידה לחמן-מסר: החוק נכנס רק בפברואר, אז ויתרנו על שנה אחת.

דוידה לחמן-מסר: רק בשנה הזאת הסכום היה 400 שקל.

דוידה לחמן-מסר: מעולם הסכום לא היה 400 שקל.

דוידה לחמן-מסר: רק עם ביטול אגרת ההון שילמו 400 שקלים, כי אין יותר אגרת הון.

דוידה לחמן-מסר: תמיד זה היה 800 שקלים ומעלה.

דוידה לחמן-מסר: ביטלנו את 800 השקלים, העלינו ל-2,000 שקלים, האוצר רואה את זה בחיוב רב לא בגלל היקף ההכנסות, אלא בגלל הקלות הבלתי-נסבלת, והוא רוצה שתהיה חשיבה רציונלית, ו-2,000 שקל, לא אתה ולא אני זורקים סתם.

אמנון רובינשטיין: יש כאן נציג אוצר?

דוידה לחמן-מסר: לא, קיבלנו את האישור שלהם.

גד סואן: הקלות הבלתי-נסבלת זה מושג נאה ויפה מהסרטים, ואנחנו פעם עבדנו בענף הזה, כפי שאת יודעת, אבל הקלות הבלתי-נסבלת זה דבר חיובי לכשעצמו, קל לרשום חברות.

דוידה לחמן-מסר: תבחין בין קל לרשום חברה לבין זול לרשום חברה.

גד סואן: זה צריך להיות גם זול.

דוידה לחמן-מסר: זה לא צריך להיות זול.

אלישע צידון: הרישום נעשה ללא חשיבה, ללא אחריות.

אמנון רובינשטיין: גד סואן, איזה סכום אתה מציע?

גד סואן: לא חשבתי על סכומים, אבל להעלות מ-400 שקלים ל-1,000 שקלים זה נראה לי סביר.

אמנון רובינשטיין: יש עוד הערות?

גד סואן: ככלל אנחנו מברכים על זה שקל לרשום חברה, אבל אני חושב שצריך גם להיות זול לרשום חברה.

אמנון רובינשטיין: הממשלה לא צריכה להפסיד על זה כסף.

דוידה לחמן-מסר: לא רק זה, גם צריכה להיות חשיבה.

דוידה לחמן-מסר: אם הסכום היה 100 שקלים כל אחד היה רושם חברה בלי לחשוב פעמיים, כשזה 2,000 שקל אתה ואני חושבים פעמיים.

אמנון רובינשטיין: יש תופעה בישראל שהיא יוצאת דופן של רישום חברות?

גד סואן: האם רשם החברות יודע אם יש בארץ, באופן יחסי, יותר חברות מאשר במדינות אחרות?

אלישע צידון: כן, יש.

אמנון רובינשטיין: אני מאשר את תקנות האלה.

אמנון רובינשטיין: הישיבה נעולה.