ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 226, 2000-12-10 12:00

חברי הוועדה: זבולון אורלב

מוזמנים: בתיה ארטמן משרד העבודה והרווחה אורי צפת, עו"ד לשכת עורכי הדין

יועץ משפטי: בועז פרסלר

קצרנית: נושא:

קצרנית: הצעת חוק בתי המשפט לענייני משפחה (תיקון מס' 4) (הפנייה ליחידות הסיוע), התש"ס-2000.

קצרנית: הצעת חוק בית המשפט לענייני משפחה (תיקון מס' 4) (הפנייה ליחידות הסיוע), התש"ס-2000.

אמנון רובינשטיין: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה.

אמנון רובינשטיין: אנחנו עוסקים בישיבה הזאת בהצעת חוק בתי המשפט לענייני משפחה (תיקון מס' 4) (הפנייה ליחידות הסיוע), של חבר הכנסת זבולון אורלב – אישור לקריאה שנייה ושלישית.

זבולון אורלב: קיבלתי את הניסוח שהוצע בזמנו על ידי משרד המשפטים, ובלבד שהעניין המרכזי נשאר, וזה לאפשר לבית משפט לענייני משפחה להגיש סיוע גם לבן משפחתו של בעל הדין.

זבולון אורלב: כאשר עניין נדון בין שני אנשים בבית משפט לענייני משפחה, יש לזה השלכה גם על יתר בני המשפחה.

זבולון אורלב: כפי שאנחנו יודעים, הצעת החוק אינה כרוכה בהוצאה תקציבית.

זבולון אורלב: אני מציע להעלות את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית.

אורי צפת: בהצעת החוק כתוב: "מטעמים מיוחדים שיירשמו".

אורי צפת: יש לנו הסטוריה ארוכה עם המילים הללו.

אורי צפת: אנחנו חושבים שהמילים הללו מיותרות, במיוחד במקרה הזה.

אורי צפת: כתוב כאן שבית המשפט יכול להפנות בן משפחה, לפי שיקול דעתו, בכל העניינים ליחידת הסיוע.

אורי צפת: הרי לא שולחים את האנשים לשם כפותים וארוזים, הם הולכים לשם בהסכמה.

אורי צפת: איך זה נעשה בשטח?

אורי צפת: השופט מבקש מהם לפנות ליחידת הסיוע בקומה 4 והם מסכימים.

אורי צפת: אם שני הצדדים מסכימים, למה צריך את המילים "מטעמים מיוחדים"?

אורי צפת: אם אחד מהצדדים לא מסכים, אתה לא יכול לשלוח אותו בכוח.

מוריה בקשי: הסיבה שחשבנו שנכון להכניס את הניסוח הזה היא מכיוון שרצינו להמנע מאיזו שהיא תפיסה שיחידת הסיוע הופכת לאיזו מן מסגרת כללית בסכסוך בענייני משפחה.

מוריה בקשי: רצינו שזה יהיה קשור לסכסוך המשפחתי בין הצדדים.

שלמה שהם: הרעיון המקורי הוא כן להרחיב.

שלמה שהם: ודאי שאם מדובר בין סכסוך בין בעל ואישה ויש איזה בן-דוד, לא נכניס אותו.

שלמה שהם: כשאתה אומר "מטעמים מיוחדים שיירשמו", אתה אומר שהנורמה היא לא להכניס ורק במקרים מיוחדים השופט יכול להכניס.

שלמה שהם: זה המצב של הנורמה.

שלמה שהם: לעניות דעתי, זה לא נכון.

שלמה שהם: אני רוצה להשאיר שיקול דעת רחב לשופט.

מוריה בקשי: אפשר לכתוב "שנדרש לצורך יישוב הסכסוך".

אורי צפת: יחידת הסיוע יעילה לא בסכסוך של עזבון, שאפשר להפנות אותו לפי החוק, אלא בצווי הגנה.

אורי צפת: בסכסוך של אלימות ובדברים כאלה בית המשפט נוהג להפנות ליחידת הסיוע כדי לברר את העניין עד תומו.

אורי צפת: החוק אומר שיש ליחידת הסיוע גם סמכות לבדוק ולחקור.

אורי צפת: אז גם אפשר להזמין את האבא שלה ואת האמא שלה וכדומה.

אורי צפת: תן לשופט להעביר את זה.

אורי צפת: למה הוא צריך להמציא לך נימוק?

אמנון רובינשטיין: אנחנו ביקשנו להכניס את המילים "מטעמים מיוחדים שיירשמו".

זבולון אורלב: המילים "מטעמים מיוחדים שיירשמו" הופכים את זה לאנורמטיבי, וזה לא טוב.

מוריה בקשי: אני לא רוצה שזה יהיה נורמטיבי.

זבולון אורלב: הוא רוצה שזה יהיה קשור לדיון.

אמנון רובינשטיין: מה העמדה של משרד המשפטים?

מוריה בקשי: אנחנו היינו בעד הנוסח הזה.

מוריה בקשי: יש פה איזה שהוא חשש שמובע.

מוריה בקשי: "טעמים מיוחדים שיירשמו" זה לא מה שיחסום את בית המשפט, כי בית המשפט יראה שזה נדרש.

שלמה שהם: אם זה בהסכמה אפשר למחוק את המילה "מיוחדים".

מוריה בקשי: אוקיי.

אמנון רובינשטיין: מי בעד העברת הצעת חוק בית המשפט לענייני משפחה (תיקון מס' 4), תוך מחיקת המילה "מיוחדים"?

אמנון רובינשטיין: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 אושרה