ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 175, 2000-09-05 10:00

אמנון רובינשטיין: בוקר טוב.

אמנון רובינשטיין: אני פותח את ישיבת הוועדה בנושא אישור לקריאה שנייה ולקריאה שלישית של החלק שפיצלנו, על הצעת חוק לתיקון דיני הקניין הרוחני – התאמה להוראות הסכם הטריפס.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה להזכיר, שקיבלנו את כל החוק פרט לנושא הזה, וביקשתי לקיים על הנושא הזה דיון נוסף.

אמנון רובינשטיין: פניתי ביוזמתי למשרד התעשייה והמסחר, שיבדקו את השאלה האם יש טעם בהמשך קיום הסכם זיסמן.

אמנון רובינשטיין: קיבלנו תשובה חד-משמעית מאנשי משרד התעשייה והמסחר שהם מעוניינים בהסכם הזה.

אמנון רובינשטיין: כלומר הנושא של ביטול הסכם ליסבון ירד מעל הפרק, ואנחנו לא נבוא במקום הממשלה בנושא הזה.

אמנון רובינשטיין: אלן, הצג בבקשה את עמדת משרד המשפטים.

אלן זיסבלט: כשבאנו לדון בחוק הטריפס, היתה מחלוקת בסוגיה של כינוי המקור.

אלן זיסבלט: עורך הדין שלמה כהן טען, לצערי, שמשרד המשפטים טעה טעות גסה, ושחוק הטריפס בכלל לא היה צריך לגעת בחוק להגנת כינויי המקור.

אלן זיסבלט: כביכול חוק כינוי המקור הוא חסין בפני טריפס והדרישות של טריפס.

אלן זיסבלט: דבר נוסף, היתה מחלוקת בשאלה גם אם טריפס חל על הנושא של כינוי המקור, מה האיזון המתאים בין הזכויות החדשות של טריפס לבין הזכויות של בעל כינוי המקור.

אלן זיסבלט: אנחנו סברנו, כמדינה, שהטריפס אכן עונה גם על כינוי המקור.

אלן זיסבלט: סברנו שהאיזון שלנו בסעיפים הרלוונטיים היה האיזון המתאים והדרוש.

אמנון רובינשטיין: השאלה הראשונה הוכרעה כבר, הכנסת קיבלה בקריאה ראשונה.

אמנון רובינשטיין: אנחנו עוסקים רק בשאלה השנייה, השאלה של איזון האינטרסים.

אמנון רובינשטיין: השאלה שהחוק הזה עוסק גם בכינויי מקור הוכרעה על-ידי הכנסת בקריאה ראשונה, ואחר-כך פיצלנו את זה.

אלן זיסבלט: כאשר פיצלנו הוצאנו את כל הסעיפים הנוגעים במיוחד לכינוי המקור, כך שגם השאלה היותר כללית עדיין קיימת.

אלן זיסבלט: אבל אני חושב שמקובל על כולם, אני מניח שאפילו על שלמה כהן, שחוק כינוי המקור לא חסין בפני טריפס.

אלן זיסבלט: השאלה היא באמת מה האיזון הנכון.

אלן זיסבלט: היושב-ראש ביקש מאתנו לחזור ולבדוק את החומר ההשוואתי, אנחנו דיברנו כמה פעמים עם אנשי וייפול, שהם המומחים הבין-לאומיים.

אלן זיסבלט: יצרנו קשר עם חברי הסדר ליסבון, שהוא נוגע לכינוי המקור, מהונגריה, ספרד, צרפת, איטליה ופורטוגל.

אלן זיסבלט: התייעצנו עם מומחים ואנחנו בעצם חוזרים עם עמדה ברורה, שאומרת שאנחנו עדיין סבורים שמה שאנחנו הצענו אז, לפני הפיצול, הוא בעצם ההסדר המתאים.

אמנון רובינשטיין: האם יש לכם חשש מהפגיעה בזכויות בהתדיינות?

אלן זיסבלט: לא, בסך הכל אנחנו יודעים על דיון אחד לפני הרשם, וזה דיון שלא נגמר, האם ההסדר הרלוונטי הוא הסדר פרוצדורלי או מהותי.

אלן זיסבלט: יחליטו על זה כפי שיחליטו.

אלן זיסבלט: אנחנו לא חוששים, כי בסך הכל הסעיף החשוב אומר, שלעומת המצב הקודם, אם בעל סימן מסחר טוען שכינוי מקור הוא לא כינוי מקור, זאת אומרת חסרים לו המבחנים והקריטריונים, מהיום אפשר יהיה לתקוף את כינוי המקור החשוד בארץ, ולא יהיה צורך ללכת למדינת המקור, שיכולה להיות קובה או צ'כיה.

אמנון רובינשטיין: אבי פלדמן, נציג משרד התעשייה והמסחר, למה לא בדקתם את העניין של ביטול הצטרפותנו להסכם ליסבון?

אבי פלדמן: כמו שכתבנו גם בחוות הדעת, יש אינטרס כלכלי בהמשך החברות בליסבון מבחינת אותו בעל זכות.

אמנון רובינשטיין: זה ברור שיהיה אינטרס, אתם צריכים לאזן אינטרסים.

אבי פלדמן: זה ברור, אבל כנגד האינטרס הברור שלהם, בהנחה שמתקבל התיקון כפי שמציע אותו משרד המשפטים, אין צורך לצאת מהסדר ליסבון, כיוון שהתיקון מכיל את האיזון מחדש שיחול גם בהסדר ליסבון.

אמנון רובינשטיין: לשכת עורכי הדין, עורך הדין קלגסבלד.

רון קלגסבלד: לא נערך דיון ממצה, מפאת קוצר הזמן.

רון קלגסבלד: ההודעה על הדיון היום הגיעה ללשכת עורכי הדין קצת באיחור.

דורית ואג: היא הגיעה לפני חודש.

רון קלגסבלד: בכל מקרה, אנחנו מצטרפים לעמדת משרד המשפטים בעניין הזה.

אמנון רובינשטיין: איגוד לשכות המסחר לא נמצאים כאן.

אמנון רובינשטיין: עורך הדין טל בנד, בבקשה.

טל בנד: אנחנו, כמובן, גם תומכים בעמדת משרד המשפטים.

טל בנד: הדבר היחיד שרציתי להדגיש ולהסב את תשומת הלב אליו חוזר למלים שבהם פתחת את הישיבה.

טל בנד: בעצם מה שפוצל מהצעת החוק הקודמת זה רשימה של סעיפים, כחמישה סעיפים.

טל בנד: ההבנה שלי היא, שמשרד המשפטים עומד מאחורי כולם ומבקש להחזיר את כל החבילה כפי שהיא למה שהיה, למרות שהדיון התמקד בעיקרו סביב אותו סעיף 33ב, אבל הכוונה היא לחבילה במלואה.

אמנון רובינשטיין: הכוונה היא להחזיר את הצעת החוק כפי שהיא היתה לפני הפיצול.

טל בנד: אם כך יש לי רק הערה אחת, שנוגעת לסעיף 33א.

טל בנד: בסעיף 33א היתה התפתחות במהלך החקיקתי.

טל בנד: מלכתחילה בנוסח שאושר לפני הפיצול לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, משרד המשפטים הציע נוסח שקבע הוראת מעבר בנוסח מה שכתוב בטריפס, נוסח סעיף יישום סעיף 24-25 של טריפס, והבהיר בה שהוראת המעבר הזאת תחול הן ביחס לציונים גיאוגרפיים והן ביחס לכינויי מקור רשומים.

טל בנד: אחר-כך התקיים דיון נוסף במשרד המשפטים, וגברת שפניץ אמרה שכיוון שבאותו שלב העמדה היתה שטריפס עצמו לא נקט עמדה בשאלה האם ציון גיאוגרפי כולל גם כינוי מקור רשום או לא, וכיוון שהשאלה עשויה להיות רגישה מול אותן מדינות שהן חברות בליסבון ואולי יסברו אחרת, אז משרד המשפטים לא רוצה גם הוא להיות דווקא החלוץ שיוצא לפני המחנה ונוקט עמדה.

טל בנד: לכן נוסח סעיף 33א, כמו שעמד ופוצל מתוך ההצעה הסופית, דיבר על משטר התחרות ומשטר הזכויות שבין סימן מסחר לציון גיאוגרפי, ולא הזכיר את המלים "כינוי מקור רשום".

טל בנד: למעשה יש מחיקה של המלים "כינוי מקור רשום".

טל בנד: מאז היו כמה התפתחויות, שאני חושב שהוועדה צריכה לקחת אותן בחשבון, גם מבחינת מה שהטריד את משרד המשפטים, זאת אומרת העמדה של מדינות אחרות בליסבון, וגם מעבר לעמדות האלה.

אמנון רובינשטיין: האם ציון גיאוגרפי לא כולל כינויי מקור?

טל בנד: על דעת כל היושבים כאן, והכנסת כבר החליטה על זה, ממילא ציון גיאוגרפי כולל כינוי מקור.

טל בנד: אבל כאשר בתי המשפט רואים שלמשל בסעיף 33ב עשו קרוס ומחקו "כינוי מקור רשום", זה ברור שיש חשש שבית המשפט יפרש שההשמטה הזאת איננה ויתייחסו לזה.

טל בנד: אני רוצה לטפל בזה משני הכיוונים.

טל בנד: קודם כל, מבחינת עמדת מדינות ליסבון.

טל בנד: כאשר טיפלנו בזה בינואר, היה חשש שמדינות ליסבון יסברו שציון גיאוגרפי וטריפס אינם חלים על הסדר ליסבון.

טל בנד: בינתיים התקיים במהלך חודש יולי האחרון כינוס עבודה של מדינות חברות בליסבון.

טל בנד: בנייר העבודה של ההסכם הזה הוזכר, בין היתר, הסכם טריפס ותחולתו על מדינות ליסבון.

טל בנד: החשש היה שיסברו שמדינות ליסבון אינו עומד על הפרק, כי מדינות ליסבון מקבלות את זה שטריפס חל גם על כינויי מקור.

אמנון רובינשטיין: למען הגברת התחרות בעולם.

טל בנד: אין להם ברירה, כי זה טריפס וליסבון זה ארגון קטן יותר.

טל בנד: מעבר לזה, אני מבין שהיתה הערה באותה רוח של ההבהרה שאני מבקש, כדי למנוע תקלה כזאת שבית משפט יחשוב שהוציאו את המלים האלה כיוון שהיתה להן משמעות.

טל בנד: היתה הערה של ממשלת ארצות-הברית בעניין הזה, במסגרת שאלון שהיא העבירה לישראל דרך ארגון הסחר הלאומי, דרך ה-W.T.O, ושם היא העירה על כך שהאופן שבו מנוסח סעיף 33א במתכונתו המוצעת כרגע, משום שמדובר על ציון גיאוגרפי, ולידו ב-33ב כתוב גם ציון גיאוגרפי וגם כינוי מקור רשום, עשוי להתפרש כאילו כינוי מקור רשום בכל זאת גובר על סימן מסחר.

אמנון רובינשטיין: 33ב כעת יהיה בלי כינוי מקור.

טל בנד: כיום הוא בלי.

טל בנד: ההצעה של משרד המשפטים היא להוסיף.

ארנן גבריאלי: אני תומך בכל מה שנאמר עד עכשיו.

אלן זיסבלט: אני מצטער על הדחייה.

אלן זיסבלט: אנחנו עשינו את שיעורי הבית שלנו עוד לפני הפיצול, ולמרות הוויכוח אני חושב שהעמדה שלנו היתה נכונה ומאוזנת.

אלן זיסבלט: כפוף לתוספת הזאת בשני המקומות, אנחנו מבקשים להחזיר את המלים שנמחקו.

אלן זיסבלט: זאת אומרת, להחזיר את הסעיפים הרלוונטיים לעניין האיזון בין הזכויות האחרות, כולל התייחסות ל-33א ולא רק ל-33ב.

אמנון רובינשטיין: נוסף לעניין האמריקני, הטענה המרכזית של עורך-דין שלמה כהן היתה שאם נקבל את הדבר הזה זה ישפיע על התדיינות שהיא בעיצומה.

אמנון רובינשטיין: זה מה שמטריד אותי.

אמנון רובינשטיין: בכנסת הקודמת, כששינינו את מבנה ההסגרה, קבענו שזה לא יחול על שיינבורד, וכעת יש לנו עוד מקרה כזה, אם כי עוד לא הצלחנו להעביר את חוק ההסגרה השני.

אמנון רובינשטיין: בעניין חוק ההסגרה, שהיו בו לחצים כל-כך כבדים, הגענו לפשרה.

אמנון רובינשטיין: השאלה שלי לאנשי משרד המשפטים, האם סעיף 33א וסעיף 33ב לא חלים על התדיינות קיימת.

אמנון רובינשטיין: על פסקי-דין זה ברור שהוא לא חל, השאלה היא מה יהיה בדיון נוסף.

אלן זיסבלט: הרי מדובר פה לא בשינוי מהותי.

אלן זיסבלט: סעיף 33ב, שזה הסעיף החשוב ביותר מבחינת הוויכוח הספציפי, מסתובב סביב השאלה איפה אפשר לדון.

אלן זיסבלט: בזה שאנחנו מוסיפים את האפשרות לתבוע בארץ ולא רק בחוץ לארץ במקום נידח, לדעתנו זה עניין פרוצדורלי ולא מהותי.

אלן זיסבלט: אני הבנתי מהדיון אצלנו במשרד המשפטים, שיש להניח שהיו אומרים שהסעיף חל גם על דיון שעוד לא נגמר.

טל בנד: לפי ההתכתבות, הטענה העיקרית של דוקטור שלמה כהן לא היתה ההתדיינות הקיימת, אלא היתה שלפי עמדתו הסכם טריפס לא חל על כינויי מקור לפי הסדר ליסבון, והעניין הזה בעצם ירד מעל הפרק.

טל בנד: אבל כיוון שהשאלה עולה אני רוצה לענות עליה לגופה, בלי קשר לטענה של דוקטור כהן.

טל בנד: מה שהוחלט בדיון הנוסף, כמובן שהחקיקה לא תשנה אותו רטרואקטיבית ליום שהוא הוחלט.

טל בנד: צריך לזכור שההחלטה בדיון הנוסף וההחלטה בערעור האזרחי לא היו לגופו של הסכסוך, אלא היו החלטות בבקשות למחיקה על הסף בשאלה משפטית על יסוד כתבי הטענות.

טל בנד: בתיק ההוא עוד לא נפתחה בכלל פרשת הראיות.

טל בנד: התיק עדיין ראוי ועומד.

אמנון רובינשטיין: זה מה שמטריד אותי.

טל בנד: בדקתי גם את הספר שלך, ושם יש ניתוח של פסק הדין של בית המשפט העליון בפרשת ארביב, שדן ברטרואקטיביות, באקטיביות ובכל המיונים האלה של החקיקה.

טל בנד: נאמר שם, שאם מדובר בפסק דין שניתן כבר בפרשה משפטית שהסתיימה, או בפעולה שנעשתה, אי-אפשר לשנות רטרואקטיבית את תוצאותיה.

טל בנד: המחוקק יכול לשנות, אבל החזקה היא שזה לא ייעשה.

טל בנד: כאשר מדובר במצב משפטי נמשך, למשל במקרה שלנו שמדובר בזכות לכינוי מקור שנרשמה בשנות ה-70 והיא ממשיכה להיות רשומה גם עכשיו, כי אז החזקה איננה רטרואקטיבית.

טל בנד: גם כאשר מדובר בהליך תלוי ועומד היא אקטיבית, היא נכנסת לתוקף מרגע החקיקה שלו.

טל בנד: זה במישור של המיון המשפטי התיאורטי.

טל בנד: מעבר לזה, יש כאן עוד שתי נקודות ספציפיות שצריך לקחת בחשבון.

טל בנד: האחת, חקיקה של הכנסת שתאמר שהתיקון הזה יתחיל רק לגבי הליכים עתידיים, או רק לגבי דברים שטרם הוא חל בהם, המשמעות שלה היא הפרה של טריפס, משום שאז אנחנו עושים לעצמנו הוראת מעבר פרטית, וטריפס כבר קבע הוראת מעבר.

טל בנד: ישראל זכתה בחמש שנים במסגרת הוראת המעבר הזאת, שיסתיימו ב-1 בינואר 2001.

טל בנד: בטריפס עצמו יש הוראות מעבר ספציפיות לעניינים שונים, וכאשר הכנסת חוקקה את חוק היישום אז למשל בעניין השכרת תוכנה קבעתם הוראת מעבר שהתאפשרה לפי טריפס, הוראת מעבר ספציפית.

טל בנד: אין הוראות מעבר ספציפיות לגבי כינויי מקור וסימני מסחר.

אמנון רובינשטיין: אתה עוסק בעניין של התדיינות.

טל בנד: המשמעות היא אותה משמעות.

טל בנד: אתה מוציא מפועלו של החוק משהו שהוא עדיין תלוי ועומד.

טל בנד: יש עוד שתי נקודות ספציפיות שצריך לקחת בחשבון.

טל בנד: האחת, בגלל הפיצול חלק מהנושאים הם יותר ממשיקים, הם נושאים מתחככים.

טל בנד: נושא סימני המסחר ונושא כינויי המקור הם נושאים שמזינים זה את זה.

טל בנד: הוראת סעיף 33א שמדובר בה עכשיו היא בעצם העתקה מדויקת של סעיף 52א לפקודת סימני המסחר, שכבר תוקנה וחוקקה בחלק הראשון.

טל בנד: אגב, לפי האחידות בחקיקה, אותן מלים שצריך להוסיף לסעיף 33א, למעשה צריך להוסיף אותן ב-52א לפקודת סימני המסחר שכבר חוקקה.

טל בנד: אנחנו לא יכולים להיות במצב שבו חלק מהנושאים יידונו כך וחלק מהנושאים יידונו אחרת.

טל בנד: דוקטור שלמה כהן לא נמצא כאן, אבל דווקא בנקודה הזאת של התחולה של טריפס על הליכים תלויים ועומדים יש כבר החלטה של בית המשפט המחוזי בתל-אביב, שאני אמסור אותה מיד, בעניין שבו המשרד שלנו ודוקטור שלמה כהן היו מעורבים, ונגע לשאלה מה תחולת החוק שכבר חוקקתם בנובמבר או בדצמבר על הליכים שהיו תלויים ועומדים בנושא סימני המסחר.

טל בנד: הפרשה שהיתה שם היתה שהוגשה בקשה לביטול סימן מסחר מחמת אי שימוש.

טל בנד: היא הוגשה בחודש נובמבר האחרון.

טל בנד: לפי הדין שחל באותו מועד, סימן היה חשוף לביטול מחמת אי שימוש אם לא נעשה בו שימוש שנתיים.

טל בנד: התיקון שלנו בייסוף טריפס הוסיף שנה, כלומר צריך שלוש שנים.

טל בנד: התעורר ויכוח בבית המשפט המחוזי, האם החקיקה של טריפס חלה מיידית גם על הליכים תלויים ועומדים על אותה הבקשה לביטול של סימן מסחר מחמת חוסר השימוש.

טל בנד: דוקטור שלמה כהן טען שם, והצליח לשכנע את בית המשפט, שצריך לפעול לפי טריפס כמות שהם, הם חלים על הליכים תלויים ועומדים, ולפי פסק-דין ארביב של בית המשפט העליון שצוטט שם אין בזה שום דבר אקטיבי או רטרוספקטיבי, אלא יש בזה כדין כניסה לתוקף על כל מה שקיים במישור המשפטי, ואין מקום לעשות הבחנה בין מישהו שהספיק להגיש הליך לבין מישהו שמחר יגיש את ההליך.

אמנון רובינשטיין: אני מבקש שתאמר את שם פסק הדין.

טל בנד: מדובר בבקשות אזרחיות 62281/99, במסגרת תיק אזרחי 64024/99, בבית המשפט המחוזי בתל-אביב.

טל בנד: פסק דינו של השופט יהודה זפט בפרשת ווירפריד נגד אורנג'.

טל בנד: סיבה נוספת למה לעניות דעתי אין מקום לעשות הבחנה כזאת בין הליך שכבר החל להליך שעוד לא החל נובעת מהיבט נוסף של חוק הגנת כינויי מקור.

טל בנד: צריך לזכור, שחוק הגנת כינויי מקור קובע שמי שעובר על הוראותיו לא רק מבצע עבירה אזרחית, אלא מבצע גם עבירה פלילית.

טל בנד: לפי תיקון 39 לחוק העונשין, שהכניס את סעיף 5 לחוק העונשין וקבע שאם היה שינוי בחקיקה לאחר שאדם עבר עבירה ולאחר שהוא עמד לדין, אבל לפני שניתן פסק-דין חלוט, אם היה שינוי כזה בהגדרת העבירה או ברכיבים שלה או בעונש או בכל דבר אחר שמיטיב עם העושה, הוא זכאי לעמוד לזכות העושה.

טל בנד: מה שיקרה אם זה לא יחול, שמי שעומד לדין על עבירה או במסגרת של קובלנה פלילית פרטית יוכל להעלות את טענת ההגנה החדשה, שאומרת: אני כופר בתקפות כינוי המקור שלך, בעוד שמי שעומד על אותו כינוי באותו בית-משפט על הליך אזרחי באותה סיטואציה, לא יוכל לתקוף את תוקף הכינוי.

טל בנד: אני חושב שזה ייצור אנומליה שאין טעם ליצור אותה.

טל בנד: לכן אני מציע שזה יהיה בצורה אחידה, להשאיר את זה כמות שזה.

אמנון רובינשטיין: מה המצב בפרשת בדווייזר?

אמנון רובינשטיין: האם היא מתחילה מחדש?

טל בנד: התיק האזרחי תלוי ועומד בבית-המשפט המחוזי, מחכה לגמר הליכים בפני רשם סימני המסחר, רשם הפטנטים.

טל בנד: לכן התיק עדיין לא גמור ואנחנו לא בסיטואציה של פסק-דין חלוט.

אמנון רובינשטיין: האם יש לך הפנייה של ממשלת ארצות-הברית בעניין הניסוח של סעיף 33?

הווארד פולינור: כן.

הווארד פולינור: אני אקרא אותו.

הווארד פולינור: (צילום המכתב מופיע כנספח בסוף הפרוטוקול).

אמנון רובינשטיין: נחמן, מה דעתך על הבעיה הספציפית הזאת?

נחמן כהן-צדק: אני רואה כאן התנגשות מסוימת.

נחמן כהן-צדק: באופן כללי, עד כמה שאני זוכר, כל חוקי הקניין הרוחני שטיפלנו בהם בעבר, באופן קבוע היתה התייחסות למצב לאחור, כאשר הדגש ניתן לפי הפקודה בזמנו.

נחמן כהן-צדק: לדוגמה, אז בפקודה אורך חיי הפטנט היה 16 שנים.

נחמן כהן-צדק: כאשר התחלף החוק וזה הפך ל-20 שנים זה לא האריך את חיי הפטנט.

נחמן כהן-צדק: כאשר היה התדיינות בנושא אותו פטנט, דנו לפי כל ההחלטות והפסיקה שהיו לפי החוק הקודם.

נחמן כהן-צדק: כלומר, זה תמיד הלך למה שהיה, זה הלך לאחור.

נחמן כהן-צדק: אותו הדבר היה בסימני מסחר.

אמנון רובינשטיין: העמדה של משרד המשפטים היא הפוכה.

נחמן כהן-צדק: כל הוראות המעבר שהדברים יחולו זאת היתה חקיקה מקומית שלנו וכך החלטנו.

נחמן כהן-צדק: היום הצטרפנו לטריפס, וזה משהו שבהשלכה בין-לאומית שלנו יש כאן משקל יותר קטן.

נחמן כהן-צדק: לכן יכול להיות שאנחנו צריכים להתכופף לטובת הדבר הזה כי זה לא רק אנחנו.

נחמן כהן-צדק: כאשר יש אמנות בין-לאומיות לנושאי פטנטים, כמו הפטנט האירופאי, אז גם שם המדינות כופפו את החוק שלהן לטובת האמנה הבין-לאומית שדנה בכל העניין.

אמנון רובינשטיין: כלומר, אתה תומך בקבלת הסעיף כמו שהוא, בלי סייג.

רון קלגסבלד: אני סבור שדווקא התיקון המוצע לסעיף 33ב הוא מהותי, משום שסעיף 20 לחוק הגנת כינוי המקור קובע, שתוקפו של כינוי מקור שנרשם לפי הסדר ליסבון הוא כתוקפו בארץ המקור.

רון קלגסבלד: משנטענת טענה לאי כשירות בפני בית-משפט לישראל, הדבר היחידי שהוא יכול לבדוק זה רק אם הוא תקף בארץ המקור.

רון קלגסבלד: למעשה התיקון המוצע בסעיף 33ב משנה את העניין.

רון קלגסבלד: לכן התיקון הוא מהותי, הוא תיקון שמתנה במובן מסוים בסעיף 20.

רון קלגסבלד: אחת הטענות המרכזיות בסכסוך בעניין בדווייזר היתה, שהסדר ליסבון מיישם מצב של צילום בארץ המקור, והמדינות האחרות מכבדות את המצב בארץ המקור.

רון קלגסבלד: זה ראי שמשקף בדיוק את המצב במדינת המקור.

אמנון רובינשטיין: בגלל זה המלחמה הגדולה על בדווייזר.

רון קלגסבלד: אני הייתי צד במלחמה הזאת, אבל כעת כבר לא.

רון קלגסבלד: אני מייצג את עמדת לשכת עורכי-הדין, ואני סבור שיש מקום לשקול בכובד ראש כן לא להחיל את התיקון על הליכים קיימים.

אמנון רובינשטיין: אני חושב שבית-משפט ישקול את העניין הזה לכאן ולכאן, ואנחנו לא יודעים מה תהיה התוצאה.

אמנון רובינשטיין: אני מוכן לומר לפרוטוקול, שוועדת החוקה דנה בנושא הזה ולא הביעה את עמדתה לכאן או ולכאן, אלא היא משאירה את העניין לבית המשפט.

אמנון רובינשטיין: יחד עם זה, שמעתם את עורך-דין קלגסבלד, שמעתם את עורך-דין כהן-צדק.

אמנון רובינשטיין: יש כאן בעיה.

אמנון רובינשטיין: גם שלמה כהן, שהוא צד בעניין, לא מיוצג כאן.

ארנן גבריאלי: אני קשור לעניין, אבל אני בכל זאת חושב שהנקודה של האמנה יש לה כאן משקל כבד במיוחד.

ארנן גבריאלי: תיקון חוק הפטנטים שהתקבל בתשכ"ז לא דומה, מפני שאז מדינת-ישראל מיוזמתה שלה שינתה כמה דברים מהותיים בדיני הפטנטים.

ארנן גבריאלי: היום אנחנו נמצאים במצב שונה לגמרי.

ארנן גבריאלי: אל תשכחו שטריפס זה לא אמנת פריס.

ארנן גבריאלי: טריפס זה סנקציות כלכליות.

ארנן גבריאלי: מחכים לנו בפינה כל בוקר.

אמנון רובינשטיין: אבל לא על הסעיף הזה.

ארנן גבריאלי: על הכל.

ארנן גבריאלי: הם שואלים למה כתבנו ב-33ב כך ולא אחרת.

ארנן גבריאלי: הם נכנסים לכל פסיק, ואני ראיתי את זה.

ארנן גבריאלי: היות שקיבלנו חמש שנים של חסד, במקום 1995 קיבלנו 2000, אז אנחנו צריכים מ-1 בינואר 2000 לקיים את כל הוראות האמנה.

ארנן גבריאלי: האמנה הזאת גוברת על מה שפירשו את הסדר ליסבון.

ארנן גבריאלי: היום זה ברור מעל כל ספק.

צחי הנגבי: מה העמדה של משרד המשפטים לגבי ההערות של עורך-דין בנד?

אלן זיסבלט: אנחנו תומכים.

אלן זיסבלט: אנחנו חושבים שאין צורך בהתייחסות מיוחדת לסוגיה הזאת, אם זה פרוצדורלי או מהותי, בהתחשב למשל בסעיף 33ב החשוב.

אלן זיסבלט: אנחנו לא חושבים שנכון לקבוע הסדר מיוחד לסוגיה הזאת, ונשאיר אותה כפי שהיא בהתאם לטריפס.

אלן זיסבלט: אם יהיה צורך, בית המשפט יחליט מה המשמעות.

אמנון רובינשטיין: מה עשינו בחוק ההסגרה הזה כשחנן פורת היה יושב-ראש הוועדה?

טל בנד: צריך לזכור שהיתה הוראת שמירת דינים בהצעת חוק ביטחון.

טל בנד: היא נהוגה במהלך החקיקה כאן בדיוק מהסיבה שאנחנו מדברים עליה עכשיו.

טל בנד: ההוראה היתה שהם לא יחולו על הליכים שהתחילו.

טל בנד: ההוראה הזאת ירדה.

טל בנד: בחלק הראשון בנוסח הכחול היא הופיעה.

טל בנד: כשחוקקתם את כל החלק העיקרי של איסור טריפס, משום שמשרד המשפטים השתכנע שהיא מפרה את טריפס, שלמה כהן בהליך שפסק הדין שלו מונח בפניך הסתמך על ההורדה הזאת של סעיף 12 והצליח לשכנע את בית המשפט.

טל בנד: בית המשפט אמר בעקבות זה, שהנה הכנסת הורידה את סעיף 12, שאמר שזה לא יחול על הליכים קיימים.

טל בנד: אני לא יודע מה עשיתם בעניין חוק ההסגרה, אבל מה שעשיתם בעניין טריפס ויישומו על סימני מסחר פטנטים זה יותר קרוב לסוגיה של הגנת כינויי המקור מאשר חוק ההסגרה.

טל בנד: אם שם השארתם את זה פתוח לבתי המשפט להחליט אם החקיקה היא אקטיבית או פרוספקטיבית או רטרואקטיבית, אני מציע לעשות אותו דבר גם לגבי זה.

אלן זיסבלט: אין לשכוח שהסדר ליסבון וכל העניין של האופי המיוחד של כינויי מקור זה נושא ל-13 מדינות, שחלק מהן הן קטנות.

אלן זיסבלט: לעומת זאת, ברוב המדינות החשובות הנטייה היא לראות את הנושא כאחיד ושיש לתת אפשרות להגן על הזכויות בבית משפט.

אמנון רובינשטיין: כל זה ברור, ולכן הצעתי למשרד התעשייה והמסחר לפרוש בכלל מהסדר ליסבון.

אמנון רובינשטיין: השאלה היא כאן ספציפית, האם להשאיר את זה בבית משפט.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה בכל זאת לקרוא מה כתוב בחוק ההסגרה.

דורית ואג: זה כנראה לא עודכן, למרות שעברה יותר משנה.

צחי הנגבי: אני חושב שהיתה התחייבות של היועץ המשפטי.

אלן זיסבלט: יש הבדל, ולא רק בגלל הטריפס וכו'.

אלן זיסבלט: אנחנו מציעים להחזיר את הסעיפים שמחקנו, ולתקן את סעיף 33א בהתאם.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מצביעים על כל חמשת הסעיפים שפיצלנו בהחלטה הקודמת, כולל סעיף 33א וסעיף 33ב, בתוספת הזאת שב-33א תיכנס במפורש המלה "כינוי מקור".

אמנון רובינשטיין: לדעתי זה מיותר, כי ציון גיאוגרפי כולל את זה, אבל אם יש בקשה של ממשלת ארצות-הברית, אנחנו לא נתעלם ממנה.

אמנון רובינשטיין: מי בעד ההצעה של משרד המשפטים?

אמנון רובינשטיין: מי נגד?

אמנון רובינשטיין: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד - אין

אמנון רובינשטיין: אנחנו מעבירים את חמשת הסעיפים, כפי שקראתי אותם לפרוטוקול, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אמנון רובינשטיין: תודה רבה.

אמנון רובינשטיין: הישיבה נעולה.