ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 169, 2000-08-22 11:45

הנושא שלפנינו: השייך נעים הינו ממהר לקבלת הפנים למלך עבדאללה, נשמע אותו ואחרי כן נחזור לדיון מסודר.

השייך נעים הינו: לאחר עיון בתקנות מצאתי לנכון להסכים להם.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, גב' מוריה בקשי.

עו"ד מוריה בקשי: לפני שנתיים עודכנו תקנות הירושה.

עו"ד מוריה בקשי: מאז הצטבר ניסיון מעשי, הגיעו אלינו פניות מהציבור וממערכת המשפט והתיקון הנוכחי בא בעקבות השנתיים שעברו מאז הותקנו התקנות.

אמנון רובינשטיין: נדון באישור התקנות רק כפי שמוריה בקשי קוראת אותן.

עו"ד מוריה בקשי: תקנה 4 מדברת על פרסום בנוגע למועדים ולא ישירות על המועדים של סדרי הדין.

עו"ד מוריה בקשי: הרשם לענייני ירושה מוסמך לאפשר יותר משבועיים להגשת התנגדויות והזמן להגשת התנגדויות יפורסם בעתון וברשומות.

עו"ד מוריה בקשי: מה שכתוב פה הוא שהמניין של הזמן לענין הגשת התנגדויות לא יהיה לפי הפרסום ברשומות אלא לפי הפרסום בעתון יומי.

עו"ד מוריה בקשי: שינינו בתקנה הזאת במקצת את הנוסח בעקבות הערה של האקדמיה ללשון העברית.

עו"ד מוריה בקשי: אקרא את התקנה המתוקנת רק לידיעתכם למען הסר ספק: הודעה על הגשת בקשה לצו ירושה ולצו קיום תפורסם בעתון יומי אחד וכן ברשומות.

עו"ד מוריה בקשי: ההודעה בעתון היומי תכלול הזמנה להגשות כתב התנגדות בתוך תקופה של שבועיים מיום הפרסום בעתון היומי או תקופה ארוכה יותר לפי קביעת הרשם לענייני ירושה.

אמנון רובינשטיין: אנחנו לא צריכים לאשר את זה.

אמנון רובינשטיין: אנחנו צריכים לאשר את תקנה 5.

עו"ד מוריה בקשי: נכון כי היא נוגעת למועדים שבסדרי דין.

עו"ד מוריה בקשי: מאחר שהרשם לענייני ירושה הוא לא חלק ממערכת בתי-המשפט, אין לו סמכות קבועה להארכת מועדים ולכן קבענו פה אפשרות להארכת מועדים.

אמנון רובינשטיין: יש הערות?

עו"ד אורי צפת: פה הרשם לא הוגבל בזמן.

עו"ד אורי צפת: צריך לכתוב שהתנגדות למתן צו קיום צוואה או צו ירושה צריך להגיש תוך 20 או 30 ימים, לא חשוב כמה ימים, כאשר לאחר מכן הרשם יכול להאריך.

עו"ד מוריה בקשי: בחוק כתוב שבועיים.

אמנון רובינשטיין: הכוונה שלך היא שהרשם לא יוכל להאריך עד אין סוף.

אמנון רובינשטיין: אתם מוכנים להציע הצעה?

שלמה אוקסנהנדלר: המטרה היא לא להגביל אלא לתת לאדם אפשרות להגיש התנגדות במקום לתת צו.

עו"ד אורי צפת: יש הבדל בין התנגדות לבקשה לבין ביטול צו ירושה לפי סעיף 72 תיקון צו ירושה.

עו"ד אורי צפת: כאן מדובר על התנגדויות למתן צו.

עו"ד אורי צפת: כל זמן שיש התנגדות הרשם לא מוציא את הצו.

עו"ד אורי צפת: מגיע אדם שבועיים אחרי הזמן ועדיין לא ניתן הצו, הרשם מאריך את הצו.

עו"ד אורי צפת: צריך איזה שהוא זמן כי אדם מחכה לצו ירושה.

אמנון רובינשטיין: אם לא נאריך את הזמן, אם נודע לאדם על פטירת המוריש רק יותר מאוחר הוא יפסיד את הזכות שלו.

שאול יהלום: הרי אדם לא יכול להגיש בקשה אחרי מאה שנים, צריכה להיות מגבלה אבל הזמן צריך להיות סביר.

שלמה אוקסנהנדלר: אני הרשם.

שלמה אוקסנהנדלר: זה לא סביר שניתן זמן לא קצוב או עד חצי שנה, מאריכים לשבועיים-שלושה, לפי הענין.

עו"ד אורי צפת: זה מה שאני רוצה.

עו"ד אורי צפת: כתבתי מכתב לוועדה בענין הזה.

עו"ד אורי צפת: בירושלים נותנים צו ירושה תוך חודש בערך.

שלמה אוקסנהנדלר: תוך 15 יום.

עו"ד אורי צפת: חברתי עורכת הדין אומרת שבחיפה זה בתוך חודש ימים.

עו"ד אורי צפת: בתל-אביב זה בתוך חודשיים וחצי.

עו"ד אורי צפת: בתל-אביב הרשם מאריך את זה באופן אוטומטי.

עו"ד אורי צפת: אני מציע שזה יוארך ב-30 יום.

אמנון רובינשטיין: אתם מוכנים לזה?

שלמה אוקסנהנדלר: אני חושב שזה לא סביר.

שלמה אוקסנהנדלר: נניח שלא ניתן צו אחרי שבועיים כי מגיש הבקשה לא השלים את הבקשה ופתאום יורש או זוכה מגלה שהוגשה בקשה והוא רוצה להגיש בקשה, סביר לתת לו הזדמנות להגיש אותה.

שאול יהלום: אבל אתה לא ידעת ונתת את הצו.

שאול יהלום: צריך זמן סביר שבו יורש יודע שנפטר בן משפחתו.

שאול יהלום: יכול להיות שנודע לו אחרי 30 או 60 יום בגלל שהוא היה בטיול באלפים או בחוץ-לארץ, אבל אם אחרי שנה הוא פתאום נזכר שהוא יכול לטרטר את המשפחה אז זה בלתי מוגבל בגלל שהרשם ישן?

שלמה אוקסנהנדלר: בין התיקונים שאתם לא צריכים לאשר שינינו שאפילו בבקשה לצו ירושה צריך לשלוח הודעות ועכשיו כולם ידעו.

עו"ד אורי צפת: בגלל שכולם ידעו לא צריך לחכות יותר.

אמנון רובינשטיין: במצב הפוליטי כאן אני לא יכול לאשר זאת.

שאול יהלום: כאן מדובר על המצב לפני מתן הצו.

עו"ד אורי צפת: לפי התיקון שאתם עושים צריך היום להודיע ליורשים שהגשנו תיק, אז למה היורש לא מגיש התנגדות?

עו"ד אורי צפת: שיגיש, תן לו 30 או 40 יום.

שאול יהלום: תנו לו 60 יום.

עו"ד מוריה בקשי: בסדר, 60 יום.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מאשרים את תקנה 5 עם תוספת שתנוסח על-ידי גב' מוריה בקשי שמשמעותה היא שהזמן שחלף בסך הכל מאז הפרסום בעתון ועד למתן הצו לא יעלה על 60 יום.

אמנון רובינשטיין: הענין של אי-פעולה בזמן של בתי-המשפט הוא צרה גדולה מאוד בישראל, אין שום סיבה שדברים כאלה לא יתקדמו תוך זמן קצר.

עו"ד אלי שטיינלאוף: בתל-אביב יש הוראה לא לגעת בתיק שלושה חודשים.

עו"ד אלי שטיינלאוף: אני מוכן לתת על זה תצהיר.

שלמה אוקסנהנדלר: אני ממלא מקום הרשם בתל-אביב עד סוף חודש אוגוסט.

שלמה אוקסנהנדלר: אין הוראה כזאת.

שלמה אוקסנהנדלר: מאז ספטמבר 1998 הגיעו 19,000 בקשות.

אמנון רובינשטיין: אני יודע על העומס בבתי-המשפט אבל כאן אומרים לי שיש הוראה מינהלית לא לגעת בתיק שלושה חודשים.

אמנון רובינשטיין: אני מבקש מלשכת עורכי הדין לעשות בירור בענין הזה בתל-אביב ולשלוח לי על כך דברים בכתב.

אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לתקנות 12 ו-13 יחד, ביטול המצב הקיים.

עו"ד מוריה בקשי: המצב הקיים לפי תקנה 43, ששכר הטירחה הוא עד 4% למנהל עזבון.

עו"ד מוריה בקשי: קבענו פרק שלם בנושא הזה.

עו"ד מוריה בקשי: במקרה רגיל קבענו 3%, במקרים שהיו בהם פעולות חריגות, או מאמץ מיוחד – גם לפי פסיקת בית-המשפט הפרמטר העיקרי הוא המאמץ שהושקע – האחוז לא יעלה על 4% משווי העזבון.

עו"ד מוריה בקשי: כנגד זה, בעקבות הערה של לשכת עורכי הדין קבענו בתקנה 45ג(ג) ש"בית-המשפט רשאי לפסוק למנהל עזבון שכר בנפרד בעד שירותים מקצועיים שנתן בתחום מקצועו בקשר לעזבון.

עו"ד מוריה בקשי: " ניסחנו את זה באופן רחב שכולל גם את הבקשות לצו ירושה וצו קיום צוואה במקרים מיוחדים.

עו"ד מוריה בקשי: לפי פסק-דין מיכל שבילי עורך דין לא זכאי לקבל תשלום על עבודה מקצועית שהוא עשה גם אם זה בעבודה רגילה של מנהל עזבון, הוא זכאי רק אם זה משהו נפרד, אם זה נוגע להגשת הליכים בבית-המשפט.

עו"ד מוריה בקשי: כאן ניסחנו את התקנה באופן רחב כך שאם מדברים על בקשה לצו ירושה זה יכול להעלות את הסכום לגג של 5.5%.

אמנון רובינשטיין: מה זה פרטה בסעיף 45א(ג)?

עו"ד מוריה בקשי: זו הרשימה הראשונית של הנכסים שיש בעזבון שמוגשת.

אמנון רובינשטיין: נעבור על התקנות.

עו"ד מוריה בקשי: 45א.

עו"ד מוריה בקשי: חובה להגיש בקשה לפסיקת שכר טרחה עם סיום ניהול העזבון.

עו"ד מוריה בקשי: אין כאן שום שינוי אלא הבהרה שיש חובה להגיש את הבקשה.

עו"ד אלי שטיינלאוף: יש לנו בעיה עם זה.

עו"ד אלי שטיינלאוף: זו פעם ראשונה שהאדם מבקש את השכר בסוף.

עו"ד אלי שטיינלאוף: לפי דעתנו, אחרי שמנהל העזבון כבר יודע מה מצב הפרטה ומה הפעולות אז הוא יגיש בקשה לשכר טרחה ולא רק כשסיים את העזבון.

אמנון רובינשטיין: מה המצב היום?

עו"ד אלי שטיינלאוף: היום מגישים בקשה אפילו באמצע הפעולות.

שלמה אוקסנהנדלר: לפי תקנה 45ד(ב) הוא יכול לקבל שכר ביניים.

עו"ד אלי שטיינלאוף: הוא מוגבל.

עו"ד אלי שטיינלאוף: לפעמים עזבון מתנהל לצערנו במשך שנים.

עו"ד אלי שטיינלאוף: לפעמים יש חלוקות ביניים של הירושה ואנחנו סבורים שיש להצמיד לזה גם חלוקת ביניים של השכר.

אמנון רובינשטיין: אבל יש סעיף כזה.

עו"ד אלי שטיינלאוף: יש פעם אחת, במקרים חריגים ומיוחדים.

עו"ד מוריה בקשי: זה חצי מה-50%.

אמנון רובינשטיין: בהתאם לרוח הוועדה אנחנו מעוניינים שהוא יקבל שכר כדי שהוא יזדרז.

עו"ד אד פרידמן: לפעמים צריך למכור את הנכס כך שלא תמיד מדובר בחוסר רצונו של מנהל העזבון למכור את הנכס.

עו"ד אד פרידמן: יש כאן אפקט הפוך, אתה אומר:

עו"ד אד פרידמן: אל תחכה עד שתוכל למצות את הנכס במחיר הכי טוב אלא תזדרז למכור במחיר יותר נמוך על-מנת שתוכל לקבל את שכר הטרחה.

שאול יהלום: מי שקובע הוא הרשם, למה לא לתת חופש לרשם?

אמנון רובינשטיין: אני מציע לאשר את תקנה 45א ואחרי כן להרחיב את שיקול הדעת לתת שכר באמצע הפעולות בתקנה 45ד(ב).

שאול יהלום: בסדר.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מאשרים את תקנה 45א(א) ו-(ב).

עו"ד אלי שטיינלאוף: הרי היורשים הם אלה שמשלמים מהעזבון את השכר והגון כלפיהם שמראש הם ידעו מה השכר ולא בסוף.

אמנון רובינשטיין: זה תיקון של החוק, לא בתקנות.

אמנון רובינשטיין: זה דבר חדש לגמרי.

אמנון רובינשטיין: מנהל עזבון לא יודע מראש כמה הוא יקח.

אמנון רובינשטיין: מר דעתך מר צפת?

עו"ד אורי צפת: בתקנות כתוב שהשכר הוא 4% גג וכולם יודעים את זה.

עו"ד אורי צפת: יש בעיה משפטית שגם נדונה בערעור מוניץ נגד מיכל שבילי והוא ענין ההסכמה.

עו"ד אורי צפת: פה כתוב בצורה פוזיטיבית שמנהל העזבון חייב להגיש בקשה לשכר טרחה.

עו"ד אורי צפת: מה קורה אם הוא מגיש בקשה בהסכמה שהשכר יהיה 6% וכל היורשים חותמים עליה?

עו"ד אורי צפת: אין לזה פתרון כאן.

אמנון רובינשטיין: זה לא כאן, זה בתקנה 45ב.

אמנון רובינשטיין: 45א(א) אושר.

עו"ד מוריה בקשי: סעיף 45א(ב) אומר מה יפורט בבקשה כדי שבית-המשפט יוכל לשקול ולפסוק.

עו"ד מוריה בקשי: אלה הפרמטרים שחשבנו שהם נכונים.

עו"ד מוריה בקשי: סעיף 45א(ג) מדבר על החובה להמציא לבית-המשפט אישור שנבדקו הפרטה והדין-וחשבון הסופי.

עו"ד אלי שטיינלאוף: יש לנו הערה.

עו"ד אלי שטיינלאוף: הכנו נייר עמדה, הגשנו את זה לאפוטרופוס הכללי מר צור וכתבנו הרבה פקטורים שצריך לקחת בחשבון בשכר טרחה, למשל המורכבות של הענין, השעות שהוא השקיע, המומחיות שלו.

עו"ד אלי שטיינלאוף: הפקטורים בסעיף 45א(ב) הם מצומצמים ואנחנו מציעים להרחיב אותם.

שלמה אוקסנהנדלר: אתה לא מוגבל, זה המינימום.

נכתוב: יש עוד הערות לתקנה 45א?

עו"ד אלי שטיינלאוף: יש לנו בעיה עם החשבונות הסופיים, כשלא יהיו חשבונות סופיים.

אמנון רובינשטיין: יהיה לנו סעיף מפורט על זה.

אמנון רובינשטיין: תקנה 45א תהיה בתיקון אחד בהסכמת משרד המשפטים בסעיף קטן (ב): בבקשה יפרט מנהל העזבון, בין השאר, את שווי נכסי העזבון, לפי תקנה 45ז וכו'.

אמנון רובינשטיין: מי בעד התקנה?

אמנון רובינשטיין: הצבעה התקנה אושרה

אמנון רובינשטיין: תקנה 45א אושרה.

אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לתקנה 45ב.

אמנון רובינשטיין: יש כאן בעיות מהותיות.

אמנון רובינשטיין: לשכת עורכי הדין אומרת שני דברים: א.

אמנון רובינשטיין: הורדתם את האחוז מ-3 ל-4; ב.

אמנון רובינשטיין: אם יש הסכמה של כל היורשים זה יכול לעלות על 4%.

עו"ד מוריה בקשי: לענין הסכמת היורשים באותו פסק דין של בית-המשפט העליון הוא מציין שניהול העזבון וההוראות למנהל העזבון נעשים במכוון על-ידי בית-המשפט משום שהוא לא בא כוחם של היורשים.

עו"ד מוריה בקשי: לדוגמה יכול להיות שליורשים יש אינטרס להעלות את שכר הטרחה אבל לנושים אין אינטרס כזה.

אמנון רובינשטיין: מנהל העזבון הוא לא בא כוחם של היורשים?

עו"ד אד פרידמן: לא, יש יורשים שגם מתנגדים.

אמנון רובינשטיין: ואם כל היורשים מסכימים?

אמנון רובינשטיין: אולי לא נסיים את הדיון היום, זה דבר חשוב מאוד לגבי הזכויות כמו בחקיקה ראשית.

אמנון רובינשטיין: גב' בקשי, את מוכנה לקרוא את הקטע הרלוונטי מפסק הדין?

עו"ד מוריה בקשי: "שכר הטרחה של מנהלי העזבון נקבע על-ידי בית-המשפט ולא היורשים הם אלה שקובעים.

עו"ד מוריה בקשי: הסכם בקשר לשכר שנערך בין היורשים לבין מנהלי העזבון אין בו כדי להוסיף או כדי לגרוע לענין שיקול דעתו והחלטתו של בית-המשפט.

עו"ד מוריה בקשי: "

עו"ד אורי צפת: נכון אבל חברתי לא מציינת שפסק-הדין הזה הוא מלפני 20 שנה.

עו"ד אורי צפת: במקרה ישבתי כמתמחה אצל השופט שילה שנתן את פסק הדין ואני מכיר את הנפשות הפועלות.

עו"ד אורי צפת: אז לא היתה תקנה שאומרת ששכר הטרחה הוא 4%, להיפך, בתי-המשפט פסקו אז 6% באופן מינימלי.

עו"ד אד פרידמן: 3% במטלטלין ו-6% בנדל"ן בדרך כלל.

עו"ד אורי צפת: היום יש תקנות שאומרות 4%, בזמנו לא היו תקנות ולא היה כלום.

עו"ד אורי צפת: בלשכת עורכי הדין אנחנו חושבים ששיקול הדעת של בית-המשפט הוא הטוב ביותר, הוא רואה, שומע טענות ספציפיות של הצדדים ואין לו מה להגביל ל-3% או 4%.

עו"ד אורי צפת: התקנה של 4% נכנסה כבר מזמן והיא זו שקיימת היום בבית-המשפט.

עו"ד אורי צפת: אתם מבקשים להוריד את זה ל-3%.

עו"ד אורי צפת: אנחנו אומרים שפעם זה היה 6% ועכשיו הורדתם את זה ל-4%, מדוע אי-אפשר להגיש לבית-המשפט בקשה בהסכמה של 6%?

עו"ד אורי צפת: לכן פסק-הדין שאת מצטטת איננו רלוונטי כי הוא מדבר על תקופה שבה לבית-המשפט היה שיקול דעת.

עו"ד אורי צפת: כשהיום רוצים להגביל את השכר ל-4% אנחנו מבקשים שבהסכמה יהיה אחוז יותר גבוה.

שאול יהלום: אם זה בהסכמה – למה לא?

אמנון רובינשטיין: יש גם נושים.

שלמה אוקסנהנדלר: תמיד יש לבית-המשפט שיקול דעת אם לאשר או לא.

שאול יהלום: הנושים יגישו התנגדות, יבוא בית-המשפט, יראה מה יש לו מול עיניו ויחליט.

עו"ד אורי צפת: איזה נושים?

עו"ד אורי צפת: הרי שכר הטרחה הוא בסוף.

שאול יהלום: אני סומך על שופטי ישראל.

עו"ד אד פרידמן: הם פוסקים שכר טרחה על כל תיק בלי שום מגבלות.

עו"ד אלי שטיינלאוף: יש לנו חוות דעת שגם התקרה של 4% שמופיעה בתקנות היא לא קונסטיטוציונית ועכשיו הם עוד רוצים להוריד את 4% אלה ל-3%.

עו"ד אלי שטיינלאוף: זה לא יעלה על הדעת.

עו"ד אלי שטיינלאוף: שכר הטרחה נקבע בהליך דיוני שבאים אליו כל הצדדים, גם אתם.

עו"ד אלי שטיינלאוף: אני מציע לכם שתטענו אז את הטענות באופן ספציפי.

עו"ד אלי שטיינלאוף: איך אפשר לקבוע באופן גורף 3%?

עו"ד אלי שטיינלאוף: זה מקרה שבו בית-המשפט קובע את השכר, אתם לא מאמינים לבית-המשפט?

שלמה אוקסנהנדלר: למה זה טוב בכל העולם ולא בישראל?

עו"ד אד פרידמן: אני מוסמך בניו-יורק ולא ידוע לי על דבר כזה.

עו"ד אד פרידמן: בפרספקטיבה כוללת, בדיון הקודם דובר בתקנות החברות על כך שרוצים להגביל את שכר הטרחה של עורכי הדין, ראינו את זה גם בדיון הציבורי בהלוואות.

עו"ד אד פרידמן: זה כנראה המקצוע היחיד שהמדינה חושבת שבו יש להתערב ביחסים חופשיים בין אנשים לבין בעלי מקצוע.

עו"ד אד פרידמן: לשכת עורכי הדין פועלת עכשיו והקימה ועדת פרו-בונו כדי לעודד עורכי דין – לא אגיד לחייב אותם – בצורה משמעותית לעבוד עבור נזקקי החברה; מצד אחר אנחנו מקבלים מסר שחייבים להתערב כל הזמן בעניינים של עורכי הדין מבחינת שכר הטרחה.

עו"ד אד פרידמן: אומרים: הנה, הגבלנו את שכר הטרחה.

עו"ד אד פרידמן: זה טרף קל אבל צריך לקחת בחשבון שכאשר התקנות מגבילות את שכר הטרחה זה פועל גם נגד האינטרס שעורך הדין מייצג והאינטרס הוא לעשות את העבודה הכי טובה ולא לצמצם בפעולות.

עו"ד אד פרידמן: לא תמיד מרוויח מזה מי שאמור להרוויח.

עו"ד אלי שטיינלאוף: אני רוצה להעיר שיש עזבון קטן עם עבודה מרובה, ויש עזבון גדול עם מעט עבודה.

עו"ד אלי שטיינלאוף: פה זה לגמרי לא נלקח בחשבון.

אמנון רובינשטיין: אנחנו לא ניגע בנושא של 4%, זה לא עסקנו.

אמנון רובינשטיין: יש פה טיעונים של לשכת עורכי הדין שאי-אפשר להתעלם מהם: אחד, שה-3% הוא שרירותי ושהוא מוריד את האחוז.

אמנון רובינשטיין: נכון שיש סעיף קטן (ב) אבל צריך להוכיח מאמץ מיוחד ודברים יוצאי דופן.

אמנון רובינשטיין: השני, טענה שהיא יותר חזקה, שאם יש הסכמה כללית אפשר לחרוג מזה.

אמנון רובינשטיין: זו פגיעה בזכויות כמו בחוק ראשי של הכנסת ואני מצטער שחברי הכנסת לא באים לדיון כזה בוועדה.

אמנון רובינשטיין: אני מציע למשרד המשפטים שתשבו עם לשכת עורכי הדין ותגיעו לסיכום אחרת נצטרך להצביע.

אמנון רובינשטיין: אם תהיה כעת הצבעה הסעיף כלשונו לא יתקבל כי אני שומע בין השיטין את חבר-הכנסת יהלום.

אמנון רובינשטיין: צריך לזכור שלא הרשם מחליט אלא בית המשפט.

עו"ד אורי צפת: נכון, ויש לו שיקול דעת מלא.

אמנון רובינשטיין: יש עזבונות שבהם מכירת נכסי מקרקעין עם מכרז וחלוקה הם עבודה איומה.

שלמה אוקסנהנדלר: מי שמוכר היום דירה שמח לקבל 1% מהמכירה, בעזבון זה תמיד מגיע ל-6% רווח.

שאול יהלום: יש כאן אמירה שלבתי-המשפט יש כוונה שהחוק יגביל את השכר ואולי היה צריך להזמין לכאן את נציגי בתי-המשפט.

אמנון רובינשטיין: את הנהלת בתי-המשפט, אני מוכן לעשות גם את זה.

עו"ד מוריה בקשי: אנחנו משאירים את זה בגדר של 4%.

עו"ד מוריה בקשי: עשינו כאן חלוקה בין עבודה רגילה לבין מאמץ מיוחד כי חשבנו שנכון לתת הנחיה.

עו"ד מוריה בקשי: לא שינינו פה את התקרה.

עו"ד מוריה בקשי: אולי אפשר לוותר על החלוקה בין מאמץ מיוחד לבין מאמץ רגיל.

עו"ד מוריה בקשי: מדובר בהצעת יעול.

עו"ד מוריה בקשי: לענין ההסכמה.

עו"ד מוריה בקשי: זה נושא עקרוני שבו ההסכמה היא לא היחידה שקובעת, זה בוודאי ישפיע על השופטים.

עו"ד מוריה בקשי: לפי המצב היום אי-אפשר לעשות זאת.

עו"ד אורי צפת: בפסק הדין הזה היתה הסכמה על 8% והורידו ל-6% כי זה שיקול הדעת של בית-המשפט.

עו"ד אורי צפת: אני לא רוצה לקחת מבית-המשפט את שיקול הדעת ושהוא יחליט מה שהוא רוצה, תני לי להגיש את הבקשה בהסכמה.

אמנון רובינשטיין: אני חוזר.

אמנון רובינשטיין: אנחנו נמצאים פה שני חברי כנסת בפורום פוליטי.

אמנון רובינשטיין: שנינו התרשמנו שבטענות לשכת עורכי הדין יש ממש.

אמנון רובינשטיין: אני לא אומר שנקבל את זה אבל זה לא דבר שאפשר לבטל אותו על הסף.

אמנון רובינשטיין: גם 6% זה לא דבר כל כך קיצוני.

שלמה אוקסנהנדלר: מגיעים אלינו עם 12% ו-15%.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מעוניינים שמנהלי עזבונות יהיו אנשים מוכשרים ויעילים.

שלמה אוקסנהנדלר: מצד אחר הם לא צריכים להיות יורשים, הם מטפלים בעזבון.

אמנון רובינשטיין: אני רואה שגב' בקשי ונציג לשכת עורכי הדין הגיעו לקונספט מסוים אבל אני לא יכול לשנות דבר כזה כאן.

אמנון רובינשטיין: אני מציע שתשבי אתם, תגישי נוסח חדש ונדון בו עוד בפגרה.

שאול יהלום: אני מציע שהוועדה או משרד המשפטים יגישו את זה גם להנהלת בתי-המשפט ויבקשו התייחסות.

אמנון רובינשטיין: אני מאמץ את ההצעה הזאת.

אמנון רובינשטיין: אנחנו נמשיך את הנושא הזה ב-18 בספטמבר ונסיים אותו בפגרה.

שלמה אוקסנהנדלר: אולי אפשר להמשיך בתקנות האחרות?

אמנון רובינשטיין: לא.

אמנון רובינשטיין: תקנה 45ד קשורה ב-45ב.

אמנון רובינשטיין: אם 45ב יותר רחב וגמיש, אני יכול לקבל את 45ד.

אמנון רובינשטיין: אם אין הסכמה על 45ב צריך להרחיב את 45ד.

עו"ד מוריה בקשי: סעיפי האחוזים צריכים להיות יחד.

אמנון רובינשטיין: אני מוכן לעבור על 45ו ו-45ז.

עו"ד אורי צפת: גם את 45ו שמדובר בו על כמה מנהלי עזבון נסכם בהסכמה.

אמנון רובינשטיין: אני מקבל את ההצעה, תשבו כעת ביחד ותסכמו.

אמנון רובינשטיין: תודה רבה.