ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 168, 2000-08-22 11:15

עו"ד עינת רביד: הגיעו אלינו רק ההערות של מר שטראוס, השבנו עליהן ושלחנו נוסח מתוקן.

אמנון רובינשטיין: כלומר, הנוסח שלכם הוא כבר אחרי ההערות של מר שטראוס.

עו"ד עינת רביד: לא, הוא מאתמול אבל נכניס את ההערות.

ירון ארבל: אחרי מספר פסקי דין הגענו למסקנה שאנשים בעלי תפקיד לא מקבל שכר עבור עבודת ניהול רבה שהם עושים.

ירון ארבל: אדם שמתמנה להיות כונס נכסים או מפרק מקבל על עצמו בעצם את ניהול החברה.

ירון ארבל: אדם שהוא נאמן בהסדר נושים צריך למצוא פתרון מגורים לאנשים רבים שנשארים ללא דירות.

ירון ארבל: היקף העבודה הוא רב וגדול ובלי פרופורציה לשכר.

ירון ארבל: עד עכשיו ניסינו למצוא מנגנון מסוים להגדיל את האחוז ולמצוא מדד של רווח שבגינו תתקבל התמורה וניסינו לתקן את התקנות בצורה זו.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת יהלום, יש לך הערות?

שאול יהלום: אין לי הערות.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, תקראי את התקנות.

עו"ד עינת רביד: (קוראת את תקנה 1(1)).

עו"ד עינת רביד: המטרה שלנו היתה להבטיח שתפקיד אחראי של כונס חברה, מפרק או מנהל מיוחד, הוא תפקיד שבו האחריות ברורה ואי-אפשר יהיה להטילו על חברה.

עו"ד עינת רביד: זה גם הדין באנגליה.

עו"ד עינת רביד: (קוראת תקנה 1(2)).

עו"ד עינת רביד: בכך אנחנו נוגעים בסוגיה שהתעוררה בבתי-המשפט האם לשלם לבעל התפקיד גם עבור הכספים שמשלם בעל החוב.

עו"ד עינת רביד: הוועדות המליצו על כך: 1.

עו"ד עינת רביד: כי התשלום הזה נובע בדרך כלל מהיוזמה של בעל התפקיד שצריך לחקור ולדרוש כדי למצוא זאת; 2.

עו"ד עינת רביד: לעתים זה המקור היחיד להכנסות כך שהחשיבות שלו רבה ואנחנו רוצים שיהיה INSENTIVE לעשות זאת; 3.

עו"ד עינת רביד: הנאמן נדרש לפיקוח שוטף בנושא הזה.

עו"ד עינת רביד: לכן החלטנו להכניס את זה להגדרות.

משה אינגביר: מה פירוש "תשלומים חודשיים שהחייב משלם"?

משה אינגביר: מי החייב?

משה אינגביר: מונה מפרק או כונס לחברה, והחברה משלמת.

אמנון רובינשטיין: הדוגמה הקלסית היא שהחברה משלמת מסים.

עו"ד עינת רביד: יש מצב שבו בין אם זו החברה ובין אם זה בעל חוב בפשיטת רגל הוא משלם בעצמו את התשלומים לקופה.

עו"ד עינת רביד: היינו רוצים שהתשלומים האלה יהיו חלק מתקבולי המימוש.

משה אינגביר: מאיפה יש לו את הכסף?

משה אינגביר: הוא מימש אותו קודם.

עו"ד דניאל וקס: אנחנו מתייחסים כאן רק לתאגידים, לא לפשיטת רגל.

לחמן מסר: זה לא פשיטת רגל.

עו"ד עינת רביד: אגב אותם כללים של פשיטת רגל חלים גם כאן.

לחמן מסר: מר אינגביר, העקרון מקובל עליך?

משה אינגביר: לא.

לחמן מסר: אתה אומר שאם החייב משלם הרי זה לא מימוש.

משה אינגביר: אם הוא מימש יש לו כסף והוא עשה פעולה טכנית של העברת כסף למישהו.

לחמן מסר: השאלה היא מה המסה שמתוכה גוזרים את שכר המפרק?

לחמן מסר: אם הכונס, או המפרק, או כל אחד מבעלי התפקידים האלה – יש פה רשת רחבה של תפקידים - הגיע להסדר מסוים שלפיו החייב משלם תשלומים למסת הנכסים העומדת לחלוקה בין הנושים, מדוע זה לא תקבול מימוש?

משה אינגביר: כי הוא מימש את זה קודם.

לחמן מסר: זה לא מימוש נכס, זה תקבול של המסה.

לחמן מסר: אפשר לקרוא לזה: היקף המסה העומדת לחלוקה.

אמנון רובינשטיין: סליחה, אני חורג לשנייה מהנושא.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת אופיר פינס, הגעתם לסיכום בקשר לתקנות חובת המכרזים?

אופיר פינס-פז: לא, לא היה להם זמן לחכות.

אמנון רובינשטיין: אם כך, אנחנו דוחים את ענין תקנות חובת המכרזים ל-6 בספטמבר.

אמנון רובינשטיין: אנחנו חוזרים לתקנות החברות.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, גב' רביד, תמשיכי לקרוא את התקנות.

עו"ד עינת רביד: (קוראת את תקנה 1(3)).

עו"ד עינת רביד: כדי שזה יהיה יותר ברור אנחנו מבקשים להכניס שינוי קטן שלא משנה את המשמעות אלא רק את הניסוח ויהיה כתוב:

עו"ד עינת רביד: שמונו לפי הפקודה או לפי חוק החברות (להלן חוק החברות), או מנהל מיוחד.

עו"ד עינת רביד: "מנהל מיוחד" מוגדר: מי שמונה לפי סעיף 318 לפקודת החברות, או מי שמונה בידי בית-המשפט – אני קצת מתקנת – בהליך לפי סעיף 350 לתפקיד של נאמן לביצוע הסדר נושים, או לתפקיד אחר במסגרת אותו הליך.

שאול יהלום: לסעיף (1).

שאול יהלום: יכול להיות שהיום לא יהיה אדם יחיד אלא חברה?

עו"ד עינת רביד: כרגע, על-פי ההגדרות, כן.

שאול יהלום: זה קורה בפועל?

עו"ד עינת רביד: בפועל לא.

לחמן- מסר: תיאורטית יכולה להיות חברת רכש.

עו"ד ישי בית-און: אנחנו חברה באישור לשכת עורכי הדין אבל המינוי הוא של אדם.

אמנון רובינשטיין: זה מוכרח להיות עורך דין?

עו"ד ישי בית-און: בוודאי.

עו"ד ישי בית-און: זה תמיד פרסונלי.

אמנון רובינשטיין: כונס צריך לשאת תמיד במחוייבויות אישיות ולא החברה.

שאול יהלום: מדוע?

שאול יהלום: החברה היא אחראית.

שאול יהלום: למה זה רע שמחר יטילו על שותפות של שני עורכי דין שהם חברה לצורך הענין להיות בעלי התפקידים שמנויים כאן?

שאול יהלום: למה שנגביל את זה?

ירון ארבל: אנחנו מדברים על תפקיד של אחראי, של מנהל, הוא צריך לקחת על עצמו את האחריות של כל החברה הזאת.

ירון ארבל: שני ראשים או שלושה ראשים זה לא דבר טוב, צריך להיות אדם אחד בעל אחריות אחת שיבצע את התפקידים.

שאול יהלום: אתם כותבים שזה מקובל באנגליה.

שאול יהלום: באיזה מדינות זה לא מקובל?

שאול יהלום: בארצות-הברית לא?

שאול יהלום: בצרפת לא?

לחמן מסר: המקצוע של נאמנים ומפרקים הוא די שמרן, לא במובן השלילי, יש בו דפוסים.

לחמן מסר: עד היום אלה היו גופים פרסונליים כדי למנוע אפשרות שהן יהיו חברות.

לחמן מסר: תיאורטית יכול להיות שיקימו חברות להבראת חברות, בינתיים אנחנו לא שם.

שאול יהלום: נכון, חברות ניהול.

שאול יהלום: אם מחר מלון מתמוטט ואני יכול לקחת בשוק החופשי חברת ניהול שתנהל אותו, מדוע אני לא יכול לקחת אותה ולהגיד: אתם כונסי הנכסים שלו.

עו"ד עינת רביד: שום אחריות של חברת ניהול לא מוגבלת.

שאול יהלום: נניח שמדובר על חברות לא מוגבלות.

אמנון רובינשטיין: נבטל את הסעיף הזה.

עו"ד דניאל וקס: אבל אחר-כך זה לא מתאים לתנאים.

עו"ד דניאל וקס: כונס נכסים צריך להיות רואה חשבון, או בעל השכלה משפטית, או בעל השכלה אקדמאית.

עו"ד דניאל וקס: החברה היא לא בעלת השכלה, אין לה רישיון, לכן צריך את האדם הפרסונלי.

אמנון רובינשטיין: הדברים שאומר חבר-הכנסת יהלום יש בהם הרבה טעם.

אמנון רובינשטיין: היום החוק מתייחס רק לבני אדם.

אמנון רובינשטיין: אני מציע שנפנה למשרד המשפטים שישקלו את הענין שמפרקים, כונסים וגם מנהלים מיוחדים יוכלו להיות חברות, מפני שזה הולך לקראת מצב כזה, ויביאו לנו גם מערכת תיקונים לחוק ולא רק לתקנות.

לחמן מסר: לא.

שאול יהלום: אתה מקבל תשובה שלא.

אמנון רובינשטיין: למה לא?

לחמן מסר: אני לא רוצה להגיד שזה לא יהיה לנצח אבל בשלב הזה זה לא יהיה.

לחמן מסר: רואי חשבון ועורכי דין הן חברות שאחריות החברים בחברה איננה מגובלת, זה כבר שונה מאותה חברת ניהול של בית-המלון.

לחמן מסר: אם היה מקום לענין הזה הרי רק לחברות של רואי חשבון ועורכי דין.

לחמן מסר: גם שם יש שתי בעיות: א.

לחמן מסר: יש מעט חברות כאלה.

קריאה: אם יהיו יותר חברות?

לחמן מסר: לא יהיו, כל זמן שהאחריות המקצועית לא מוגבלת הם לא נוטים להתאגד.

לחמן מסר: הבעיה השניה היא הזיהוי הפרסונלי כשהשופט מטיל את התפקיד על אדם שיש לו כישורים וניסיון והוא זה שישא באחריות ולא עובד או אדם אחר בחברה שאין לו את הניסיון והידע.

לחמן מסר: יחסי האמון שבין בית-המשפט לבין בעל התפקיד הם בשורש המינוי.

אמנון רובינשטיין: נציג לשכת עורכי הדין, בבקשה.

עו"ד ישי בית-און: זה יוצר קושי מבחינה פרקטית.

עו"ד ישי בית-און: כאשר אנחנו, מספר עורכי דין, נפרדנו הרי מטילים את האחריות על עורך דין וזה בסדר.

עו"ד ישי בית-און: עורך דין בא ואומר: אני רוצה שיפוי מהמשרד במקרה שתובעים אותי.

עו"ד ישי בית-און: לא כל עורך דין יכול לעשות בנפרד פוליסה של מינימום מיליון דולר לכל פעולת שיקום, אני עושה פוליסה כוללת של החברה ואז האחריות היא על החברה כך שאין לי בעיה שיתבעו את החברה.

עו"ד ישי בית-און: אם המשרד שלי עשה טעות כלשהי ממילא יתבעו את המשרד כולו ואני לא רוצה שזה יהיה על גבו של עורך הדין הכונס.

אמנון רובינשטיין: היום החוק אומר שכונס הוא אדם.

ישי בית-און: אני מסכים שכונס הוא אדם.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת יהלום, שוכנעת?

שאול יהלום: בית-המשפט יודע כל מה שדיברנו עכשיו.

שאול יהלום: מחר יכול להיות עסק מורכב שמישהו אומר בעוד חצי שנה אני יוצא להשתלמות ומישהו אחר יחליף אותי.

שאול יהלום: אני לא יודע אבל לא הייתי מגביל את החופש של בית-המשפט.

אמנון רובינשטיין: אני מסכים אתך אבל זה דורש תיקון בחוק.

אמנון רובינשטיין: נציג איגוד הבנקים, בבקשה.

עו"ד דניאל וקס: בתקנה 2 נאמר שלא ימנה בית-המשפט אדם לכונס נכסים, מפרק וכו' אלא אם כן הוא חבר בלשכת עורכי הדין או בלשכת רואי החשבון.

עו"ד דניאל וקס: זה המצב הקיים היום.

עו"ד דניאל וקס: יש הצעה להרחיב את זה אבל צריך להישאר התנאי שהוא חבר בלשכת עורכי הדין או בלשכת רואי החשבון.

עו"ד דניאל וקס: אם מדובר על תאגיד, זה צריך להיות בתנאי שהוא תאגיד של רואי חשבון או של עורכי דין.

שאול יהלום: מדבריך יוצא שהסעיף מיותר.

שאול יהלום: ברגע שבית-המשפט ירצה למנות אדם הוא יבין זאת משאר הסעיפים.

שאול יהלום: אם אני לא אומר "אדם" בית-המשפט יבין זאת מההמשך לפיו הוא צריך להיות חבר לשכת עורכי הדין וכו'.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, נציג לשכת רואי החשבון.

עו"ד עדי כהן: אני רואה חשבון ועורך דין.

עו"ד עדי כהן: פרקטית חברת עורכי דין או חברת רואי חשבון לא תסכים לקבל עליה מינוי כי היא נשרפת לגבי המינויים הבאים, כך שזה לא יעבוד.

עו"ד עדי כהן: זאת מלבד כל הטעמים שעלו כאן

עו"ד עדי כהן: שחברת ניהול היא אינה רואה חשבון.

שאול יהלום: אנחנו לא דנים עכשיו בפרקטיות של השוק.

שאול יהלום: השופט יקרא לחברה והיא תגיד שהיא לא מעוניינת.

שאול יהלום: אני אומר שניתן את החופש המכסימלי ואם מחר רוצים לקחת את המנהל המיוחד כדי שיהיה חברה – בסדר, 99.

שאול יהלום: 9% לא ישתמשו בזה אבל למה להגביל את השופט?

אמנון רובינשטיין: לדעתי אתה צודק אבל מה שאתה רוצה דורש שינוי החוק ולא רק התקנות.

אמנון רובינשטיין: לכן אני מציע שנאשר את סעיף 1 על כל שלושת החלקים שלו ונבקש ממשרד המשפטים שישקלו את הענין של חברות ניהול של רואי חשבון ועורכי דין.

שאול יהלום: למנהל מיוחד אין הגבלה?

עו"ד עינת רביד: אין הגבלה של ראיית חשבון או עריכת דין.

לחמן מסר: בוודאי שיש, הוא לא יכול להיות חברה.

אמנון רובינשטיין: ההצעה האלטרנטיבית שלי היא למחוק את סעיף (1) ולאשר את סעיפים (2) ו-(3).

שאול יהלום: זה מה שאני מבקש.

אמנון רובינשטיין: זה מה שאעשה.

אמנון רובינשטיין: אנחנו נצביע על תקנה 1 למעט סעיף קטן (1) שלגביו יש התנגדויות של חבר-הכנסת שאול יהלום.

עו"ד דניאל וקס: יש לי עוד הערה לסעיף קטן (2).

עו"ד דניאל וקס: לגבי חייב יחיד יכול להיות שהוא ישלם כספים שלא כלולים במסה של פשיטת הרגל.

עו"ד דניאל וקס: איך זה יכול להיות?

עו"ד דניאל וקס: כאשר משפחה תתרום את הכספים האלה.

עו"ד דניאל וקס: ואז, למה ייגזל שכרו של כונס הנכסים?

אמנון רובינשטיין: מה המליצה הוועדה?

אמנון רובינשטיין: אם החייב שילם למס הכנסה את חובו, כונס הנכסים צריך לקבל כסף בשביל זה?

אמנון רובינשטיין: נציג איגוד הבנקים אומר שהוא לא מבין את הסעיף הזה.

משה אינגביר: השאלה היא אם זה כפול.

משה אינגביר: תקבולי מימוש מוגדרים כתקבולים שאינם תקבולי הכנסה ומקורם גביית חובות.

משה אינגביר: כלומר, הוא גבה תקבולי מימוש, לקח את הכסף שגבה ושילם את החוב למס הכנסה.

משה אינגביר: האם הוא צריך לקבל פעמיים על אותו תקבול מימוש?

עו"ד עינת רביד: מי עשה את המימוש – הנאמן או בעל החוב?

עו"ד עינת רביד: אם בעל התפקיד עשה את המימוש, בוודאי שהוא מקבל עבור החלק שהוא מימש.

משה אינגביר: אני החייב של החברה וגבו ממני פעמיים.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: קודם כל זה צריך להיות תקבולים.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: תקבולי מימוש אלה תקבולים שהמסה מקבלת, החברה מקבלת, אלה לא תשלומים למס הכנסה.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: משלמים את זה הספקים, הרוכשים, הצרכנים.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: כתוב בסעיף: "תקבולי מימוש – תקבולים שאינם תקבולי הכנסה ומקורם גביית חובות, מכירת נכסים וכל מקור הכנסה אחר".

עו"ד דוידה לחמן-מסר: לפי גישתי תשלום למס הכנסה הוא לא בגדר תקבולי מימוש.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: עוד כתוב: "תשלומים חודשיים שהחייב משלם".

עו"ד דוידה לחמן-מסר: אנחנו נכתוב: תשלומים שהחייב משלם למסה, לחברה.

משה אינגביר: מי זה החייב?

ציפי לבני: זו הערה צודקת.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: הבנתי, נמצא לזה פתרון.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: זה לרבות תשלומים חודשיים שמשלם בעל מניות, או קרובו במקרה שהחברה היא פושטת רגל.

ציפי לבני: אם יש לך את כל התקבולים למה את צריכה "לרבות" ולציין בעל מניות או קרובו.

עו"ד עינת רביד: היתה שאלה בבתי-משפט, הם לא הבינו והם לא פסקו על-פי זה.

אמנון רובינשטיין: מה היה הקושי בבתי-המשפט?

משה אינגביר: אם הכוונה היא לכך שהמפרק הצליח לגבות כספים חיצוניים לחברה, למשל מבעל מניות לחברה, אין לי ויכוח עם זה, אבל כפי שזה מנוסח פה זה כפול.

לחמן מסר: נכון, אנחנו מקבלים את ההערה.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה לדעת מי זה החייב?

לחמן מסר: במקרה שהחברה בפירוק, החברה היא החייב ולכן זה לא סביר.

לחמן מסר: לעומת זאת, במקרה שמדובר בפושט רגל ופושט הרגל משלם למסה זה כן סביר.

לחמן מסר: לכן אני מצהירה שהתקנות שייחתמו בידי שר המשפטים יכללו נוסח שבו ייאמרו הדברים האלה.

ציפי לבני: לא.

אמנון רובינשטיין: אני לא יכול לעשות את זה.

לחמן מסר: כל הערה שלכם תובא בחשבון.

לחמן מסר: לפני כמה רגעים חבר-הכנסת רובינשטיין ביטל את סעיף קטן (1) כך שאנחנו צריכים להביא נוסח חדש לאישור הוועדה.

לחמן מסר: אנחנו מבקשים לקבל את ההערות של הנוכחים פה בכתב ולהביא נוסח חדש.

אמנון רובינשטיין: אני מציע שתתקנו את זה ותביאו את זה לאישור לוועדה לאחר דיון נוסף עם לשכת עורכי הדין ולשכת רואי חשבון.

אמנון רובינשטיין: אין טעם שנתחיל עכשיו לנסח מחדש.

אמנון רובינשטיין: אגב, אם הייתי יודע שיש בעיה כזאת הייתי מקדיש לזה שלוש-ארבע שעות.

עו"ד עינת רביד: קבענו את הדיון הזה לפני כחודש וחצי, אנשים ידעו עליו ולמעט לשכת רואי החשבון לא קיבלנו הערות.

עו"ד ישי בית-און: אני יושב-ראש ועדת החקיקה לכנסת מטעם לשכת עורכי הדין, זה תפקיד חדש.

עו"ד ישי בית-און: אני בא מהשטח ומכיר אותו.

עו"ד ישי בית-און: יכול להיות שזו טעות שלי שלא ישבתי על הנושא קודם, אני מתנצל.

עו"ד ישי בית-און: אני מבקש שתתנו לנו ארכה של שלושה שבועות כדי שנהיה יותר מתואמים עם הבנקים ואתכם ונבוא עם הצעה מוסכמת.

אמנון רובינשטיין: חברת-הכנסת ציפי לבני אומרת בצדק שאנחנו לא יכולים לאשר נוסח שלא מונח לפנינו.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: הכוונה היא לנהוג כפי שנהגנו בתקנות בעבר.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: הוועדה מעירה מה צריך לתקן, אנחנו מקבלים את התיקון ומביאים נוסח עם התיקונים שקבעה הוועדה.

ציפי לבני: מה זה "מקורם"?

אמנון רובינשטיין: זה מובן.

אמנון רובינשטיין: אם הוא גבה חוב וזה נכנס לקרן הניהול זה המקור.

ציפי לבני: זה ברור.

ציפי לבני: השאלה היא אם לא יגידו שהמקור יכול להיות בסיס להרחבה לדברים שהם יותר מאשר הגבייה.

עו"ד ישי בית-און: מרגע שנכנס לעסק בעל תפקיד, נאמן, כונס או מנהל מיוחד, כל מקור כניסה של כספים לקופה עבור כל הנושים ממנו שואב אותו בעל התפקיד את שכר הטרחה.

אמנון רובינשטיין: אני אומר למשרד המשפטים.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מתחבטים ומתלבטים פה בכל מיני בעיות.

אמנון רובינשטיין: זה צריך להיות ספר ההדרכה לכל כונס נכסים ומפרק, זה צריך להיות מנוסח בצורה פשוטה, ברורה ומפורטת מה מותר לו, מה הוא צריך לעשות ומה נכלל בזה.

אמנון רובינשטיין: אגב, גם אני לא הבנתי מי זה החייב.

לחמן מסר: אנחנו נסביר את זה.

לחמן מסר: אני אומרת ללשכת עורכי הדין שאלה תקנות שאמורות לסייע לעורכי הדין שעוסקים בנושאים הללו.

לחמן מסר: יש גם הנושא של השכר המיוחד.

אופיר פינס-פז: אני לא רוצה לסייע להם, אני רוצה להוריד להם את השכר.

אופיר פינס-פז: בעל עסק נתון בקשיים, בא אדם וקיבל לנהל עסק גדול.

אופיר פינס-פז: אני הייתי משלם בשביל לנהל עסק גדול, אני רואה בזה אתגר גדול.

עו"ד ישי בית-און: אני חייב לקחת אותך למפעל שקרס עם חובות של 250 מיליון, 200 עובדים נכנסים למעגל האבטלה ואני מצליח להוציא את העסק הזה מהאבטלה ומחזיר כספים.

עו"ד ישי בית-און: יש לי משרד שאני צריך לנהל אותו.

עו"ד ישי בית-און: צריך להעלות את השכר פי חמישה או פי עשרה כי זה פותר לך את הבעיה של כיסי אבטלה.

אופיר פינס-פז: אם אתה מתמנה כמנהל מיוחד או ככונס ואתה מקבל 15,000 שקל, אתה מתחייב לא לעסוק בשום עבודה אחרת בתקופה הזאת במסגרת המשרד שלך?

עו"ד ישי בית-און: איזו שאלה.

אמנון רובינשטיין: אני מבקש מאיגוד הבנקים, לשכת עורכי הדין ולשכת רואי החשבון להעביר הערות בכתב לתקנות האלה ולעמוד בקשר עם אנשי משרד המשפטים.

אמנון רובינשטיין: אני מבקש לעשות את זה תוך 5 ימים ונקיים דיון ב-18 בספטמבר.

עו"ד דוידה לחמן-מסר: אנחנו נשתדל לקיים ישיבה אצלנו במשרד אחרי קבלת הערותיכם כדי שנוכל להתכונן ולהציע פתרונות.

אמנון רובינשטיין: אנחנו דוחים את הדיון לישיבה ב-18 בספטמבר בשעה 10 בבוקר.

ציפי לבני: אנחנו מבקשים לקבל את הנוסח עם התיקונים לפני הישיבה.