ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 150, 2000-07-11 09:30

אמנון רובינשטיין: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אמנון רובינשטיין: הנושא הראשון שלנו הוא בקשתו של שר המשפטים לבטל את העבירות המינהליות בעיריית תל-אביב.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, גב' רווה, תסבירי את הנושא.

עו"ד יפעת רווה: הבקשה לביטול התקנות באה בעקבות פסיקת בג"צ שלפיה כשיש גם עבירות מינהליות וגם עבירות קנס חייבים לאכוף את העבירה בדרך של עבירות מינהליות.

עו"ד יפעת רווה: קיימות היום בעיות מעשיות באכיפת עבירות מינהליות, בין היתר אין הסדר של הדבקת הודעה על שמשת הרכב.

עו"ד יפעת רווה: לכן אנחנו מבקשים לבטל למשך שנה אחת את העבירות המינהליות.

אמנון רובינשטיין: עשו את חוק העבירות המינהליות כדי שלא תהיה תקלה.

עו"ד יפעת רווה: אולי אפשר יהיה לתקן את החוק הזה בעתיד אבל היום הוא לא מותאם לנושא הזה.

עו"ד יפעת רווה: כל העיריות משתמשות בעבירות קנס ורק עיריית תל-אביב היא היחידה בכל הארץ שמסיבות היסטוריות נקבעו בה עבירות מינהליות בנושא הזה, עבירות שמעולם לא הופעלו ולא היה בהן שימוש.

עו"ד יפעת רווה: הסיבה לבקשה היא שהיום נעשה שימוש בעבירות הקנס בעיריית תל-אביב מכוח חוק שמירת הניקיון כשלדעתנו, וגם לפי פסיקת בית-המשפט העליון, המקום הנכון לעבירות של חניה הוא חוק העזר של הסדרת חניה.

עו"ד יפעת רווה: לכן נתנו שנה אחת לעיריית תל-אביב להסדיר את עבירות הקנס האלה במקום הנכון לדעתנו כדי שהם יוכלו לאכוף את עבירות החניה – לא מתקבל על הדעת שהיום אנשים יכולים לחנות על המדרכה ככל העולה על רוחם ואף אחד לא יאכוף את החוק.

עו"ד יפעת רווה: אנחנו מציעים להתלות את התקנות של העבירות המינהליות במשך שנה אחת, בזמן זה העבירה תעוגן במקום שבו היא צריכה להיות מעוגנת, ואז נבקש ביטול סופי של התקנות האלה.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, גב' קונשטוק.

עו"ד ניצה קונשטוק: בעיריית תל-אביב כמו בעוד חמש עיריות אחרות הפעילו את העבירה האוסרת חניה על המדרכה על-פי חוק שמירת הסדר והניקיון, דבר שאושר בשעתו בבג"צ.

עו"ד ניצה קונשטוק: בבג"צ דאז נפסק שכאשר קיימות שתי הוראות כאלה במקביל – אחת תקנות העבירות המינהליות, השניה על-פי חוק העזר – יש לפעול לפי תקנות העבירות המינהליות.

עו"ד ניצה קונשטוק: כפי שאמרה גב' רווה התקנות האלה מעולם לא הופעלו בעיריית תל-אביב, הן לא קיימות בעיריה אחרת והן בלתי ניתנות ליישום אלא אם כן יתוקן חוק העבירות המינהליות.

עו"ד ניצה קונשטוק: דיברנו על זה עם משרד המשפטים ואולי עובדים על רוויזיה כללית של חוק העבירות המינהליות.

עו"ד ניצה קונשטוק: אנחנו ביקשנו את ביטול התקנות.

עו"ד ניצה קונשטוק: משרד המשפטים ממליץ על התליה לשנה אחת כדי שבאותו פרק זמן נקיים דיונים ביחד עם משרד המשפטים והרשויות המקומיות הגדולות כדי למצוא הסדר שימציא פתרון לבעיה.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מאשרים את בקשתו של שר המשפטים להשעיית תקנות העבירות המינהליות.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה לבקש שמשרד המשפטים יתקן את חוק העבירות המינהליות, זה חוק טוב ושימושי.

עו"ד יפעת רווה: יש בדרך תיקון של חוק העבירות המינהליות.

עו"ד יפעת רווה: אנחנו עומדים לקיים דיונים יחד עם העיריות ועם איגוד הערים על הדרך הנכונה לתיקון אבל אני לא יודעת אם זה יתאים מבחינת העיריה.

אמנון רובינשטיין: קודם כל צריך להקים מרכז לתביעות על-פי חוק העבירות המינהליות אחרת לא משתמשים בחוק.

עו"ד יפעת רווה: צריך שהמרכז לגביית קנסות יגבה את הקנסות.

עו"ד ניצה קונשטוק: הבעיה העיקרית זו הגבייה.

אמנון רובינשטיין: תאפשרו לרשויות המקומיות לגבות.

אמנון רובינשטיין: אם נגד אדם שאינו משלם קנס אין סנקציה של התליית רישיון נהיגה זה לא יעיל.

עו"ד ניצה קונשטוק: ראשית, אין עיכוב רישיונות נהיגה עד עצם היום הזה.

עו"ד ניצה קונשטוק: שנית, כאשר נקטנו בדרך של ברירות קנס היתה סנקציה של תשלום הקנס או מאסר תמורתו.

עו"ד ניצה קונשטוק: בעבירות המינהליות זה לא קיים.

עו"ד ניצה קונשטוק: גם החובות של המדינה מדו"חות משטרה וגם של העיריות לא ניתנים לגבייה.

אמנון רובינשטיין: תמסרי למשרד המשפטים שכאן אני מוכן להיות האיש הרע והאנטי-פופוליסטי.

אמנון רובינשטיין: חניה על מדרכות זה פשע נגד אמהות שהולכות עם עגלות, נגד עיוורים שמניחים שהמדרכה פנויה, זה פשע נגד החיים העירוניים, זה כיעור, לכלוך וזוהמה, זו פריבילגיה שהחברה הישראלית לקחה לעצמה ובמקום להילחם נגד זה הכנסת, שהיא פופוליסטית, ביטלה בכלל את האיסור על חניה על מדרכות.

עו"ד ניצה קונשטוק: גם את הסינדול ביטלו.

אמנון רובינשטיין: אם למשרד המשפטים יש רצון תמצאו כאן תמיכה שלי ללכת נגד העבריינות הזאת למרות שהיא לא עבריינות עם קלון אבל היא מעשה חמור.

אמנון רובינשטיין: תמסרי למי שמטפל בזה שאני מוכן להעביר סנקציות חוקיות נגד אנשים כאלה בהתליית רישיון נהיגה או בכל דבר אחר.

אמנון רובינשטיין: אם לחוק הזה אין אלטרנטיבה של קנס או מאסר אז מה הועלנו, לכן צריך להחליט על כך.

אמנון רובינשטיין: אגב, אותם ישראלים שנהנים כל כך מהאנרכיה הישראלית באים מחוץ-לארץ ומתלוננים עליה.

אמנון רובינשטיין: ביטול הסינדול היה מאוד פופולרי ולדעתי הכנסת ירדה מן הפסים כשהיא ביטלה אותו.

עו"ד ניצה קונשטוק: זה היה אחד האמצעים הכי יעילים.

אמנון רובינשטיין: זה היה אמצעי יעיל ומאז תל-אביב הידרדרה לגמרי.

דורית ואג: יש עוד בעיה והיא המצוקה של החניה, אין מספיק חניונים.

אמנון רובינשטיין: יש מצוקה גדולה של חניה בלונדון, בפריז ובניו-יורק.

אמנון רובינשטיין: מהניסיון שלי אני יודע שבטווח של 400 מטר אפשר למצוא חניה בכל מקום.

אמנון רובינשטיין: אם התושבים ירגישו מצוקה הם ילחצו על העיריה והממשלה שיהיה פתרון.

אמנון רובינשטיין: לחסום את המדרכות להולכי רגל זה איננו פתרון, צריך לעזור לרשויות המקומיות.

אמנון רובינשטיין: גב' קונשטוק, תמסרי גם לראש העיר שאתמול עברה בקריאה ראשונה הצעת חוק שלי לתיקון חוק שמירת הניקיון ולכך שסמכויות השר לאיכות הסביבה יעברו לראשי הרשויות המקומיות.

אמנון רובינשטיין: זה חוק מהפכני וצריך לבקש שראש העיר ומרכז השלטון המקומי יפעילו את השפעתם כשהחוק הזה יגיע לקריאה שניה ושלישית עוד לפני שיוצאים לפגרה.

אמנון רובינשטיין: תמסרי את זה לרון חולדאי.

אמנון רובינשטיין: הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון – דין מפלגות המקיימות סיעה אחת), התשנ"ט-1999

אמנון רובינשטיין: הנושא השני שלנו: המשך הדיון בהצעת חוק מימון מפלגות (תיקון – דין מפלגות המקיימות סיעה אחת), התשנ"ט-1999, של חבר-הכנסת ראובן ריבלין שאליו ביקש להצטרף גם חבר-הכנסת אופיר פינס.

דורית ואג: אפשר להצטרף?

אמנון רובינשטיין: הוא ביקש להצטרף.

אמנון רובינשטיין: הוא הגיש הצעת חוק דומה אבל היא לא נדונה בוועדה.

אמנון רובינשטיין: בגלל חשיבות הענין שלחתי מכתב לכל ראשי הסיעות שיתייצבו כאן.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת ריבלין תציג את הצעת החוק שלך ואחר-כך נבקש תגובה של סיעות שלא היו מיוצגות בישיבה הקודמת.

ראובן ריבלין: אני מבקש להבהיר פעם נוספת מה מגמת הצעת החוק שלי.

ראובן ריבלין: הענין הוא ברשימה הרצה לכנסת יחדיו, בין שהדבר נובע מהצורך להתגבר על אחוז חסימה, בין שהדבר בא מתוך כך שקבוצות פוליטיות שונות רוצות ללכת ברשימה אחת כמו הליכוד, בזמנו, כאשר הוא היה הליכוד-צומת-גשר, או כמו מפלגת העבודה שהיום היא מפלגת ישראל-אחת.

ראובן ריבלין: אנשים באים לפני הציבור ואומרים: אנחנו מבקשים לתת אמון לליכוד-גשר-צומת, או לישראל-אחת, וזה בא לביטוי במובן זה שיש ראש ממשלה אחד, מועמד אחד.

ראובן ריבלין: בסופו של דבר חוק הבחירה הישירה איפשר לקבוצות פוליטיות כאלה או אחרות לבוא אל מועמד לראש הממשלה ולומר לו: אם אתה רוצה שנתמוך בך תן לנו מקומות בטוחים ברשימה הגדולה והמכבדת את הנמנים עליה.

ראובן ריבלין: נוצר מצב שבו אתה אומר לבוחר דבר אחד והוא מקבל דבר אחר.

יולי יואל אדלשטיין: להיפך, הבוחר ידע בדיוק מה המרכיבים של הרשימה.

ראובן ריבלין: אין ספק.

ראובן ריבלין: הדבר בולט ברעה שנפלה על ראשינו כתוצאה מתיקון בחוקי הבחירות השונים שכאשר יש מפלגה המבקשת לפרוש היא יכולה לקבל את מימון המפלגות.

אמנון רובינשטיין: את זה אנחנו נתקן.

ראובן ריבלין: דבר נוסף, שליש המפלגה יכול להיות אדם אחד.

ראובן ריבלין: למשל, אם שלושה רצו לכנסת ואחד פורש הוא כבר שליש מפלגה.

עו"ד צבי ענבר: חייבים להיות לפחות שניים.

ראובן ריבלין: אסביר מדוע זה לא כך: השניים פורשים, אחר-כך השניים מתחלקים.

עו"ד צבי ענבר: שניים לא יכולים לעשות זאת גם בהסכמה.

סילבן שלום: מה קורה אם יש סיעה של שניים?

סילבן שלום: אחד יכול לפרוש.

עו"ד צבי ענבר: לא.

עו"ד צבי ענבר: אחד יכול לפרוש, הוא לא יכול להתפלג.

סילבן שלום: איך עשה את זה מיכאל קליינר כשהוא התפלג?

יולי יואל אדלשטיין: ועזמי בשארה ואחמד טיבי.

עו"ד צבי ענבר: אז הסיעה שמנתה ארבעה חברים התפלגה לשלושה חברים ולחבר אחד.

עו"ד צבי ענבר: מיכאל קליינר רצה להתפלג ולא ניתן לו אישור עד שלא היתה הסכמה.

עו"ד צבי ענבר: הסיעות שהתפלגו היו סיעות של יותר משניים.

בנימין אלון: אתה לא מטפל בנושא הזה?

ראובן ריבלין: לא.

בנימין אלון: כמו שאתה לא מטפל בנושא של 90 היום האחרונים כאשר שניים יכולים ללכת.

ראובן ריבלין: נכון.

בנימין אלון: אתה מטפל רק בפדרציה שרצה כפדרציה.

אופיר פינס-פז: הוא בעד זה שהיא תמשיך לרוץ כפדרציה.

ראובן ריבלין: אני בעד פדרציה ובלבד שכל אחד יכול לקבל את כספו.

אמנון רובינשטיין: חברים העלו הצעות שנצרף להצעת החוק שלך את ביטול התיקון האומלל שנעשה אז לגבי דוד לוי.

אמנון רובינשטיין: זה סעיף 25(ב1)(1א) שמתיר התפלגות של יותר מחבר כנסת אחד ובלבד שנעשתה בתוך 90 הימים שלפני יום הבחירות.

אמנון רובינשטיין: זה איום ונורא.

ראובן ריבלין: זה לא ענין חדש.

ראובן ריבלין: אדרבה, אני מוכן ללכת לזה.

בנימין אלון: זה צריך להיות בפני עצמו אחרת זה מחטיא את המטרה.

בנימין אלון: חבר-הכנסת ריבלין מציע את חוק הפדרציה שאומר שפדרציה גם היא מציגה את עצמה כפדרציה ומרגע שנבחרה כלואים אנשיה ולקראת הבחירות הבאות הם לא יכולים לשוב ולהצטרף כמו שהיו.

בנימין אלון: זה צריך עיון.

בנימין אלון: כלומר, אין פדרציה אלא רק מיזוג.

בנימין אלון: גם אם מראש הם מציגים את עצמם כפדרציה ולא מטעים את הבוחר הם יהיו מיזוג.

ראובן ריבלין: אני מרשה לעצמי להתנגד לדעתו של חבר-הכנסת בני אלון.

ראובן ריבלין: אם אנחנו כבר נמצאים בשיטה – שלעניות דעתי היא קלוקלת – אנחנו צריכים לחזק אותה כל עוד היא קיימת ולא לעשות אותה פלסתר.

ראובן ריבלין: צריך לחיות עם כל הרעות החלות של השיטה הקודמת ולא לתת אפשרות להישאר בשיטה חדשה.

ראובן ריבלין: אין לי כל התנגדות שבהזדמנות זו גם נתקן את כל העיוותים האחרים.

אמנון רובינשטיין: נשמע נציגי סיעות שלא היו בישיבה הקודמת.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, חבר-הכנסת בני אלון.

בנימין אלון: יש כאן דיאגנוזה נכונה אבל דיאגנוזה של חולה ולא של רופא.

בנימין אלון: החולה מרגיש שמשהו לא מתפקד וכואב לו, הוא מרגיש שהמפלגות הגדולות לא גדולות.

בנימין אלון: חשבנו שבמדינה הזאת יהיו גושים ושיטה זו או אחרת יעזרו לנו ליצור מוסד יותר בריא, תפקוד יותר נכון בגושים.

בנימין אלון: אבל כל המצאה שהמציאו לנו הביאה עוד יותר סקטוריאליות ועוד יותר מחלה.

בנימין אלון: כואב לחבר-הכנסת ריבלין וכאבו זועק עד לשמים.

בנימין אלון: הואיל וחבר-הכנסת ריבלין כואב כחולה ולא כרופא הוא לא מביא אבחנה מנומקת, וחבר-הכנסת פינס, שאתה אולי שותף לדבר הזה.

אופיר פינס-פז: אני לא שותף, אני חבר ועדה שבעד החוק.

בנימין אלון: לפני שהגעת אמר היושב-ראש שאתה רוצה להצטרף לדבר הזה.

אמנון רובינשטיין: בישיבה בשבוע שעבר אמרת:

אמנון רובינשטיין: אני רוצה להצטרף להצעת החוק – תראה בפרוטוקול.

אמנון רובינשטיין: שאלתי איך אתה יכול, אמרת שיש לך הצעת חוק מאוד דומה.

אופיר פינס-פז: אין לי שום הצעת חוק דומה, קרובה אליה.

בנימין אלון: חבר-הכנסת ריבלין, בפירוש אתה הולך פה בניגוד לרצון הבוחר.

בנימין אלון: אם הבוחר בוחר בפדרציה והוא רוצה את האיזון של הפדרציה, זאת אומרת שהוא רוצה את ישראל-אחת שהיא לא מפלגת העבודה וברק יעשה הכול שמפלגת העבודה לא תוזכר.

בנימין אלון: אם הוא רוצה פדרציה שנקראת מח"ל, הוא לא רוצה שיגידו חרות אלא הוא רוצה מח"ל.

בנימין אלון: פדרציה זה כמו שותפים שכורתים ביניהם ברית והחוזה של השותפים מחייב, וזה מה שמציעים לבוחר.

בנימין אלון: השותפים רוצים ללכת יחד ולסכם ביניהם כמו במסחר חופשי שהם הולכים יחד ואם בצורה כלשהי הדברים האלו לא מצליחים והבוחר בחר בגוש הגדול – שבוחר כזה לא יוזנח.

בנימין אלון: אותו הדבר בוחר שבחר בפדרציה כפדרציה.

בנימין אלון: אני לא מדבר על פרישה ועל דברים רעים אחרים, אם מ' של מח"ל, או ח' של מח"ל לא מרוצה מהדבר, ולקראת אמצע או סוף הקדנציה היא רואה שהשידוך לא הגון, זכותה להעביר החלטה במוסדות המפלגתיים שמעוגנים בחוק ולפרק את השותפות והיא מודיעה את זה לבוחרים מראש.

בנימין אלון: חבר-הכנסת ריבלין מציע שזה לא יהיה כך אלא שאתה הולך לבוחרים כפדרציה, ומרגע שאתה פדרציה אין דבר כזה ש"גשר" יגידו: אנחנו לא בליכוד, אין דבר כזה ש"צומת" יגידו: אנחנו לא בליכוד.

בנימין אלון: אז הם נעולים בפנים.

ציפי לבני: אלא אם הוא עומד בתנאי פרישה מסיעה רגילה.

בנימין אלון: לא זה מה שהוצע.

בנימין אלון: תנאי פרישה מסיעה רגילה היום הם חמורים לשלילה – אני מסכים לזה – ואנחנו רוצים עוד יותר לצמצם אותם כמו את הענין של 90 יום כי הם מעודדים כלנתריזם וכו'.

בנימין אלון: דווקא פה בא דבר הוגן, שקוף, אמיתי, פדרציה.

בנימין אלון: אני "מת" שיהיו לנו פה רפובליקנים ודמוקרטים אבל אף אחד לא הצליח בזה, כולל הפרופסור הנכבד יושב-ראש ועדת החוקה עם שלושה פרופסורים, הודעות מכל העולם וחוקה לישראל, רק יצרו לנו עוד סקטורים ועוד סקטורים.

בנימין אלון: בואו נפסיק לפתור על נקלה ובשליפה דבר חולה ולעשות אותו עוד יותר חולה.

בנימין אלון: אני מציע לכם לחזור בכם.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת יולי אדלשטיין, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: זווית הראייה שלי מנסה להסתכל מזווית הראייה של הבוחר.

יולי יואל אדלשטיין: ממה נפשך?

יולי יואל אדלשטיין: יש לי הצעת חוק דומה שנמצאת בהליכים שגם כן מדברת על הגבלות על פרישה.

יולי יואל אדלשטיין: לפי ההיגיון הפשוט אני צריך לשמוח ואולי אפילו להצטרף אבל עוד לפני שנודע לי על קיומה של הצעת החוק של רובי ריבלין אמרתי בדיון על אחוז החסימה כי העקרון שמנחה אותי הוא של גילוי נאות לבוחר.

יולי יואל אדלשטיין: אם ראש מפלגה גדולה צירף אליו בצורה פרופורציונלית סיעות נוספות, הוא לפחות מניח שיש להן בוחר משלהן שיתמוך באותה פדרציה וסביר להניח שהכוח שהוא יתן להן הוא פלוס-מינוס פרופורציונלי לאותו מספר בוחרים שהוא מצפה לו מהם.

יולי יואל אדלשטיין: לא התקיימו אחר-כך התנאים לקיום הפדרציה, גם אם הרשימה מאוד הצליחה ויש לה 50 סביר להניח שהיו 4-5 שהביאו בוחרים.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מדברים על סקטור מסוים.

אמנון רובינשטיין: מה הבעיה שצריך לעשות גיוס?

אמנון רובינשטיין: אם כך, תעשה את הגיוס כעת.

יולי יואל אדלשטיין: לפי העקרון הזה אני חושב שיש כאן גילוי נאות לבוחר ואין מה להגביל על-מנת שאחר-כך הבוחרים של הקבוצות האלה יבואו לידי ביטוי אם תנאי הפדרציה לא מתקיימים.

אמנון רובינשטיין: מי מהאנשים פה לא התבטא בישיבה הקודמת?

בנימין אלון: בהתאם לעקרון הרוב הדורס אני אפילו לא אוכל להצביע כי עם 7 חברי הכנסת שלי אני לא זכאי משום שיש רוב שהוא דמוקרטי ואופיר פינס מוביל אותו.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, מר צבי ענבר.

עו"ד צבי ענבר: אני מניח שברור לכולם שמשמעות ההצעה היא כמעט ביטול האפשרות של הסכם בין מפלגות לפני הבחירות, דבר שמותר היום.

עו"ד צבי ענבר: לדוגמה, אם חבר-הכנסת אופיר פינס אומר שהוא תומך בהצעת החוק, אני לא בטוח שישראל-אחת היתה מצליחה לצרף אליה את "גשר" ואת "מימד".

בנימין אלון: הם דואגים במרכז לחברים שלהם.

ראובן ריבלין: מה שאתה אומר זו הערה פוליטית.

אופיר פינס-פז: מר ענבר, תבין שאתה לא יכול, תבין שאתה יועץ משפטי של הכנסת.

אופיר פינס-פז: אתה רוצה שנעשה חוק יועץ משפטי?

אופיר פינס-פז: אל תיתן לי עצות פוליטיות.

אופיר פינס-פז: זה לא בסדר.

בנימין אלון: אתה מטיל ספק ביושרו?

בנימין אלון: זה איום.

עו"ד צבי ענבר: אני חייב להביא בפני כל הסיעות - - -

אופיר פינס-פז: אני מצפה לפרשנות משפטית בלבד.

עו"ד צבי ענבר: 1.

עו"ד צבי ענבר: אם אני חושב שחבר כנסת או סיעה מסוימת לא מבינים את המשמעות של ההצבעה שלהם, אומר מה שאני חושב שחשוב מפני שלהכניס את ביטול האפשרות של הסכמים בין מפלגות זה מהפך חשוב מאוד שצריך לקבל אותו בשיקול דעת.

עו"ד צבי ענבר: 2.

עו"ד צבי ענבר: אם תקבלו את ההצעה הזאת צריך כבר לקבוע שההצעה הזאת תחול אך ורק החל מהכנסת ה-16.

עו"ד צבי ענבר: אלה הערותי.

ראובן ריבלין: אין ויכוח שכל הצעה שהנושא שלה מפלגות ושינוי כללי המשחק הם מהכנסת הבאה.

ראובן ריבלין: הכנסת הזאת נבחרה על-פי כללי משחק אחרים.

ראובן ריבלין: בפעם הבאה לא יבוא אדם לראש הממשלה ויאמר לו: אני אתמוך בך אם תכניס בשבילי 7 חברים בסוף.

עו"ד סיגל קוגוט: חבר-הכנסת ריבלין אמר שאם ההצעה הזאת תאושר הוא בעד זה שיצרפו את הנושא של ביטול 90 הימים.

אמנון רובינשטיין: הזכרתי את זה.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת ריבלין, זו הצעה שמשנה סדרי עולם, אולי תצטרף להצעה שהאיסור הזה יחול רק בשנתיים הראשונות אחרי הבחירות.

ראובן ריבלין: אני מסכים שזה יהיה בשלוש השנים הראשונות כדי שבשנת הבחירות יוכלו אנשים לפרוש כל אחד לכיוונו.

ראובן ריבלין: אני מוכן שנתווכח על זה בוועדה כי זה לא נושא חדש.

יובל שטייניץ: אנחנו אף פעם לא יודעים מראש מתי היא שנת בחירות.

אמנון רובינשטיין: אני מעמיד להצבעה את הצעת החוק של חבר-הכנסת רובי ריבלין בכפוף לשתי תוספות: א.

אמנון רובינשטיין: זה יחול רק מהכנסת הבאה.

אמנון רובינשטיין: ב.

אמנון רובינשטיין: זה יחול רק בשלוש השנים הראשונות.

אמנון רובינשטיין: אחרי הקריאה הראשונה נחליט איך נחיל את זה.

אמנון רובינשטיין: מי בעד?

אמנון רובינשטיין: מי נגד?

אמנון רובינשטיין: הצבעה בעד – 8; נגד – 4 הצעת החוק נתקבלה

אמנון רובינשטיין: הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה.

אמנון רובינשטיין: אני מצביע כרגע על התוספת – שמותר לנו להוסיף אותה - והיא ביטול החוק שנעשה בזמנו מסיבות פוליטיות.

אמנון רובינשטיין: מדובר על סעיף 25(ב1(1א) לחוק הבחירות לכנסת האומר: "ההתפלגות היא של יותר מחבר כנסת אחד ובלבד שנעשתה בתוך 90 יום שלפני הבחירות.

אמנון רובינשטיין: " זה תיקון עקיף לחוק.

בנימין אלון: אל תעשו את זה באותו החוק, זה מטעה, תגיש את זה כחוק של הוועדה ישר לקריאה ראשונה.

אמנון רובינשטיין: אני לא רוצה להרפות מזה כי אולי יהיו בחירות מוקדמות.

אמנון רובינשטיין: בכנסת ה-13 נעשה תיקון מיוחד לגבי התפלגות של שני חברי כנסת של הליכוד, הם לא עמדו בתנאי ההתפלגות מפני שהם לא היו שליש.

אמנון רובינשטיין: אני אומר במפורש שלחלק מחברי הכנסת היה אינטרס פוליטי לעודד את ההתפלגות הזאת ואז אמרו שהכללים נגד פרישה שקובעים מה זו התפלגות מותרת לא יחולו 90 יום לפני הבחירות.

אמנון רובינשטיין: התוצאה היא ש-90 יום לפני הבחירות חבר כנסת מוכר את זמן הטלוויזיה שלו ומאז היו הרבה מקרים שבהם חברי כנסת שלא התכוונו להתפלג ולא זכו בפריימריס הקימו סיעות.

זבולון אורלב: ראה חנן פורת.

בנימין אלון: אני רוצה לשכנע את יושב-ראש הוועדה שהנושא הזה יבוא בפומביות הראויה כהצעת חוק של הוועדה ולא כהצעת חוק פרטית.

אמנון רובינשטיין: אתה צודק.

אמנון רובינשטיין: אני אזום את זה במסגרת הוועדה.

אמנון רובינשטיין: א.

אמנון רובינשטיין: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 37)(הזכות להיבחר), התש"ס-‏2000 ב.

אמנון רובינשטיין: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – הזכות להיבחר)

אמנון רובינשטיין: הנושא השלישי שלנו הצעות חוק יסוד בנושאים של הכנסת: זכות ההיבחרות.

אמנון רובינשטיין: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 37)(הזכות להיבחר) של חברת-הכנסת יהודית נאות וקבוצת חברי כנסת; הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – הזכות להיבחר), של חבר-הכנסת אופיר פינס-פז, והצעת חוק הבחירות לכנסת ולראש הממשלה (תיקון מס' 38), התש"ס-2000 של משרד המשפטים.

עו"ד סיגל קוגוט: לא, הצעת חוק הבחירות לכנסת ולראש הממשלה זו הצעה של הוועדה.

אמנון רובינשטיין: אם כך אני מתקן, נדון בשתי הצעות החוק של חברי הכנסת יהודית נאות ואופיר פינס-פז.

דורית ואג: וגם בתיקון חוק הבחירות לכנסת.

יהודית נאות: זה בא כתוצאה מזה.

בועז פרסלר: צריך למחוק את השנה מהצעת החוק של חברת-הכנסת נאות.

אמנון רובינשטיין: בסדר.

אמנון רובינשטיין: כבר התחלנו את הדיון בהצעות החוק ועכשיו אנחנו צריכים להעביר אותן לקריאה שניה ושלישית.

אופיר פינס-פז: שינו את תקנון הכנסת.

דורית ואג: תקנון הכנסת כבר תוקן ואנחנו צריכים לבקש מוועדת הכנסת אישור למיזוג ההצעות בפרוצדורה הרגילה.

אמנון רובינשטיין: אני מעמיד להצבעה את הבקשה לוועדת הכנסת למזג את שתי הצעות החוק האלה לחוק אחד.

אמנון רובינשטיין: מי בעד?

אמנון רובינשטיין: מי נגד?

אמנון רובינשטיין: הצבעה הבקשה אושרה

אמנון רובינשטיין: הוחלט להגיש את הבקשה לוועדת הכנסת ואני מבקש שהיא תוגש עוד היום.

אמנון רובינשטיין: גב' קוגוט תציגי בבקשה את הנוסח שהצעתם.

עו"ד סיגל קוגוט: בעקרון חוק יסוד: הכנסת דומה לנוסח שפורסם בכחול, למעט מספר מלים שהיו יכולות להתפרש לשני כיוונים ואנחנו רצינו לשכלל את זה.

עו"ד סיגל קוגוט: גם הוספנו סעיף שלא היה קודם.

עו"ד סיגל קוגוט: היום קובע סעיף 42א לחוק יסוד: הכנסת שחבר הכנסת שהורשע בפלילים שנקבע לו קלון ונדון למאסר אפשר להוציא אותו מהכנסת.

עו"ד סיגל קוגוט: מתוך הסעיף הזה לא ברור האם כל ההליך צריך להיות כשהוא חבר כנסת, או אפשר שהוא יורשע בערכאה ראשונה כשהוא עדיין לא חבר כנסת אבל הערעור יישמע כשהוא חבר כנסת.

עו"ד סיגל קוגוט: הבהרנו שגם אם חלק מההליך היה קודם אבל הוא הפך להליך סופי כשהאיש כבר חבר כנסת, המודל העקרוני נשאר כפי שהצעתם, דהיינו, מי שלא כשיר להיות בכנסת הוא אדם שנדון למאסר.

ציפי לבני: מה קורה אם מישהו נדון לפני כן וזה עדיין לא פסק דין סופי?

יהודית נאות: אם הבחירות הן בשלב שבין הרשעה בערכאה ראשונה לבין ערעור מה דינו?

יהודית נאות: אנחנו אומרים שזה לא משנה.

עו"ד סיגל קוגוט: התיקון אומר שזה יחול עליו.

ציפי לבני: הוא יכול להיבחר לכנסת בשלב של הערכאה הראשונה?

יהודית נאות: אם זה לא סופי – כן.

אמנון רובינשטיין: הצעת החוק של שני חברי הכנסת היא פשוטה לחלוטין: להחיל את הדינים של מועמדים לכנסת על חברי הכנסת.

יהודית נאות: בדיוק.

יהודית נאות: שלא ייבחר ואחר-כך יעיפו אותו.

אמנון רובינשטיין: גב' קוגוט, תקראי בבקשה את הנוסח שלכם.

עו"ד סיגל קוגוט: סעיף 1 עוסק בזכות המועמדים.

עו"ד סיגל קוגוט: (קוראת את תיקון סעיף 6, 1.

עו"ד סיגל קוגוט: מהנוסח של משרד המשפטים מיום 10.7.2000).

אמנון רובינשטיין: אני רוצה להזכיר שיושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית הוא שופט בית-משפט עליון.

אופיר פינס-פז: בוודאי, אנחנו נותנים לו פה סמכות גדולה.

אמנון רובינשטיין: אין ברירה.

אופיר פינס-פז: הגיע הזמן ששופט בית-משפט עליון יהיה חייב לתת פסיקה בעבירת קלון.

עו"ד סיגל קוגוט: סעיף (א) עסק במי שהורשע לפני שמוגשות רשימות המועמדים.

עו"ד סיגל קוגוט: סעיף (ב) עוסק במי שמורשע בפסק דין סופי אחרי שמוגשות רשימות המועמדים ועד לרגע שהוא מתחיל לכהן.

עו"ד סיגל קוגוט: (קוראת את סעיף 2 (ג) מהנוסח של משרד המשפטים מיום 10.7.2000).

עו"ד סיגל קוגוט: אופיר פינס-פז: יכול להיות שכבר נקבע קלון בעבירה על-ידי בית-המשפט.

עו"ד סיגל קוגוט: אזרח רגיל – מועמד הוא עדיין אזרח רגיל – הוא לא בעל תפקיד ובית-המשפט לא קובע קלון, בית-המשפט קובע קלון רק על מי שמכהן בתפקיד ציבורי כשקביעת הקלון תשפיע על המשך תפקידו.

אופיר פינס-פז: אם הוא היה מנכ"ל עיריית פתח-תקוה , הוא הורשע וכבר נקבע לו קלון, ואחרי זה היתה רשימת מועמדים?

ציפי לבני: יושב-ראש ועדת הבחירות לא יכול להסיר את הקלון שנקבע לפני כן בבית-משפט.

אופיר פינס-פז: זה צריך להיות כתוב.

אופיר פינס-פז: אם נקבע לו קלון בעבר במסגרת תפקיד ציבורי, קל וחומר אם הוא חבר כנסת.

ציפי לבני: אלא אם כן נקבע הקלון על-ידי בית-משפט.

אופיר פינס-פז: אני לא רוצה שיהיה OVER RULING.

עו"ד סיגל קוגוט: קלון זה ענין שתלוי בתפקיד.

עו"ד סיגל קוגוט: אם לפני שבע שנים היית בוועדה המחוזית לתכנון ובניה ועשית עבירת בנייה, יכול להיות שיגידו שלפני שבע שנים יש לך קלון לצורך תכנון ובניה.

עו"ד סיגל קוגוט: היום אחרי שש או שבע שנים אתה לא רוצה שיושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית יחליט.

אופיר פינס-פז: אני לא רוצה.

אופיר פינס-פז: ועדת הבחירות היא גוף שמייצג את הפוליטיקה הישראלית.

אופיר פינס-פז: ההחלטה היא של השופט אבל למה לי להעמיד את השופט עצמו במצב קשה?

אופיר פינס-פז: אם כבר נקבע לו קלון כיושב-ראש ועדה מחוזית לתכנון ובניה או כמנכ"ל עיריה או כיושב-ראש ועד עובדים קל וחומר אם הוא חבר כנסת.

יהודית נאות: יותר מזה.

יהודית נאות: מאחר שאנחנו מטפלים ברשויות המקומיות יכול להיות ראש רשות שם קבעו לו כבר קלון.

עו"ד סיגל קוגוט: זה משהו אחר.

אמנון רובינשטיין: תוסיפו: אלא אם כן נקבע קלון על-ידי בית-המשפט.

עו"ד סיגל קוגוט: (קוראת את סעיף 2(ד) מהנוסח של משרד המשפטים מיום 10.7.2000).

ציפי לבני: אם זה רצף של עבירות וסך הכל זה שלושה חודשים אבל רק עבירה אחת היא עבירת קלון?

עו"ד סיגל קוגוט: הוא לא יכול לרוץ.

אופיר פינס-פז: זו המשמעות, כי קלון הוא המכריע, שלושת החודשים פחות חשובים בעיני.

עו"ד סיגל קוגוט: הבאנו את הענין של שלושת החודשים כדי שיושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית לא ידון בכל תיק שאפילו לא קיבלו בו מאסר.

יהודית נאות: השתכנעתי שנוריד את החטאים.

עו"ד סיגל קוגוט: אני קוראת את תיקון סעיף 42א, סעיף שדן בחברי כנסת שכבר מכהנים.

עו"ד סיגל קוגוט: סעיף 42א קובע היום: "חבר כנסת שהורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית ונידון לעונש מאסר בפועל, וקבע בית-המשפט... שיש עם העבירה קלון, תיפסק חברותו בכנסת ביום שפסק הדין נעשה סופי.

עו"ד סיגל קוגוט: " אנחנו הוספנו: "סעיף קטן (א) יחול גם על חבר הכנסת שפסק הדין בעניינו נעשה סופי לאחר שהחל לכהן כחבר הכנסת; בקשת היועץ המשפטי לפי סעיף קטן (א) יכול שתוגש כל עוד פסק הדין לא נעשה סופי; הבקשה תוגש לבית-המשפט שנתן את גזר הדין, ואם הוגש ערעור לבית המשפט של ערעור.

עו"ד סיגל קוגוט: "

אמנון רובינשטיין: בסדר גמור.

עו"ד סיגל קוגוט: אחר-כך מופיע סעיף 42ב שהיום דן בהשעיה של חבר כנסת כשפסק הדין עדיין לא סופי.

עו"ד סיגל קוגוט: היום מותר להשעות חבר כנסת אם הוא קיבל מאסר או אם ועדת הכנסת מבקשת להשעות.

עו"ד סיגל קוגוט: אנחנו מוסיפים: "(ב1) הוראות סעיף זה יחולו גם על חבר הכנסת שהורשע בעבירה כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב) לפני היותו חבר הכנסת.

עו"ד סיגל קוגוט: " זאת אומרת, אם בערכאה הראשונה לא קבעו לו קלון כי הוא היה סתם אזרח והיום הוא חבר כנסת ויש ערעור – אפשר להשעות אותו כל עוד הערעור מתברר.

עו"ד סיגל קוגוט: סעיף 4 הוא סעיף התחולה.

עו"ד סיגל קוגוט: (קוראת את הסעיף מהנוסח של משרד המשפטים מיום 10.7.2000).

אופיר פינס-פז: בכפוף לתיקון שתקנו.

עו"ד סיגל קוגוט: כן.

אמנון רובינשטיין: גם זה יחול מהכנסת הבאה?

אופיר פינס-פז: למה שלא יחול מיידית?

ציפי לבני: משום שגם בכנסת הזאת "זכינו" ויש בה אנשים שהחלו בהליכים פליליים.

יהודית נאות: ממילא שבע שנים הוא לא יכול להגיש מועמדות, החוק מדבר על שבע שנות צינון.

יהודית נאות: את לא מצפה שהחוק ייכנס לתוקפו בעוד שבע שנים.

ציפי לבני: אני מסכימה לעקרון אני רק מעירה את תשומת לבכם.

אופיר פינס-פז: נדבר על זה אחרי הקריאה הראשונה.

אמנון רובינשטיין: בלאו הכי זה יחול על הכנסת הבאה מכיוון שאין מועמדים.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה שייקבע עקרון שנשמור עליו: אנחנו לא משנים כללים באמצע כהונתה של הכנסת ושזה גם ייראה.

אמנון רובינשטיין: בלאו הכי מדובר על מועמדים לכנסת הבאה.

עו"ד סיגל קוגוט: אם יהיה חבר כנסת שיורשע בכנסת הזאת אנחנו רוצים שזה יחול.

אופיר פינס-פז: המשמעות היא שהוא לא יכול להיות מועמד בפעם הבאה.

אמנון רובינשטיין: לא, המשמעות היא שהוא יסולק.

עו"ד סיגל קוגוט: החוק הוא מיום כניסתו לתוקף.

אמנון רובינשטיין: אני חושב שלגבי אנשים שכבר מכהנים זה צריך לחול מייד.

יהודית נאות: גם אני חושבת כך.

אופיר פינס-פז: אין ברירה.

אמנון רובינשטיין: אני מעמיד להצבעה את העברת החוק לקריאה שניה ושלישית.

אמנון רובינשטיין: מי בעד?

אמנון רובינשטיין: מי נגד?

אמנון רובינשטיין: הצבעה החוק אושר פה אחד לקריאה שניה ושלישית

אמנון רובינשטיין: החוק אושר לקריאה שניה ושלישית.

אמנון רובינשטיין: כדאי שחברי הוועדה יוכלו להגיש הסתייגויות תוך 48 שעות.

יהודית נאות: בסדר גמור.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לומר שיש בעייתיות עם התחולה.

עו"ד סיגל קוגוט: למה כתבתי את זה בפירוש?

עו"ד סיגל קוגוט: יש בעיה משפטית.

עו"ד סיגל קוגוט: היום ראיתי בכתובים של השופטים – זה עוד לא נאמר בפסק דין – שכאשר לא כתוב כלום התחולה היא מיידית.

עו"ד סיגל קוגוט: חוק פלילי אתה לא עושה רטרואקטיבית.

עו"ד סיגל קוגוט: למה פה זה לא רטרואקטיבית?

עו"ד סיגל קוגוט: כי שמירה על כבוד הכנסת לא נחשבת עונש.

אמנון רובינשטיין: גם כשקיים חוק יסוד: הכנסת סעיפים 42א ו-ב?

עו"ד סיגל קוגוט: שם זה היה כתוב ולא רציתי שזה לא יהיה כתוב פה.

ציפי לבני: גם שם, בעבירה שיש עמה קלון הוא לא הולך הביתה?

ציפי לבני: היום הוא הולך הביתה.

יהודית נאות: עד שלא תיקנו הוא יכול היה להיות חבר כנסת מהכלא.

אמנון רובינשטיין: איך זה קרה?

אמנון רובינשטיין: היה המקרה של רכטמן.

ציפי לבני: היום הבעייתיות הזאת לא קיימת.

ציפי לבני: אם היום הוא חבר כנסת והתחילו הליכים הוא ממילא יצטרך ללכת הביתה.

אופיר פינס-פז: אני מבקש לדעת האם ההצבעה בקריאה השניה והשלישית מחייבת 61?

עו"ד סיגל קוגוט: היה ספק אם זה פוגע בשוויון לפי סעיף 4 לחוק יסוד: הכנסת.

אופיר פינס-פז: מה אומר צבי ענבר?

עו"ד סיגל קוגוט: אמרו שליתר בטחון צריך 61 כדי שלא ייווצר מצב שיערערו על דבר חשוב כזה.

אמנון רובינשטיין: אי-אפשר לדעת מה יחליט הבג"צ אז כדאי שיהיה רוב של 61.

יהודית נאות: בקריאה הראשונה הצביעו 79 בעד החוק ויש לך קואליציה.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת אופיר פינס, לדעתי זה לא ענין של הפרת שוויון.

אמנון רובינשטיין: מהניסיון המר שלנו אנחנו לא יודעים לצפות את זה מראש וכדי לשריין את זה אני מבקש שזה יהיה 61.

אופיר פינס-פז: אני מסכים אבל שזה לא יהיה תנאי.

אופיר פינס-פז: אם החוק עובר ברוב רגיל אני טוען שהחוק תקף, מי שלא מסכים לזה שילך לבית-משפט.

ציפי לבני: אחרי ההצבעה נחליט אם צריך 61.

אמנון רובינשטיין: אם החוק יעבור בפחות מ-61 יפנו לבג"צ.

אופיר פינס-פז: מתי נוכל להעלות את החוק?

עו"ד סיגל קוגוט: מהר מאוד.

אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לחוק הבחירות לכנסת.

עו"ד סיגל קוגוט: ראשית, אנחנו מבטלים את סעיף 56א לחוק הבחירות שקובע היום מה הן עבירות בטחוניות כי היום רק בגלל עבירות כאלה נשללת הזכות להיבחר.

עו"ד סיגל קוגוט: (קוראת את סעיף 1 בהצעת החוק).

עו"ד סיגל קוגוט: אחר כך עשינו סעיף שקובע את סדרי הדיון בפני יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית, סעיף 56ב.

דורית ואג: האם זה מתואם עם תמי אדרי?

עו"ד סיגל קוגוט: תיאמתי את זה עם מנכ"ל ועדת הבחירות המרכזית מבחינת המועדים.

עו"ד סיגל קוגוט: (קוראת את סעיף 2 בהצעת החוק מהנוסח של משרד המשפטים מיום 10.7.2000).

אמנון רובינשטיין: מה אם זה קורה יומיים לפני הבחירות?

עו"ד סיגל קוגוט: דינו כדין מי שהתפטר.

עו"ד סיגל קוגוט: יושב ראש ועדת הבחירות יכול להחליט גם אחרי הבחירות, זה לא יעצור את הבחירות.

עו"ד סיגל קוגוט: אם אחר-כך הוא יחליט שמלכתחילה הוא לא היה זכאי, דינו כדין מי שהתפטר מהרשימה ויבוא הבא אחריו.

עו"ד סיגל קוגוט: כתבנו את זה.

עו"ד סיגל קוגוט: (ממשיכה לקרוא את סעיף 2).

אמנון רובינשטיין: לא יאוחר מ-10 ימים, או לא יאוחר מיום התכנס הכנסת.

יהודית נאות: לא צריך.

עו"ד סיגל קוגוט: ניקח את המקרה של נאוה ארד.

עו"ד סיגל קוגוט: יכול להיות שאדם נמצא במקום לא ריאלי והוא יורשע אחרי שכבר נקבעה הרשימה, גם אז יצטרכו להחליט עליו.

אמנון רובינשטיין: אם כך נשאיר "בתוך 10 ימים".

עו"ד סיגל קוגוט: מהרגע שמודיעים.

אופיר פינס-פז: כדאי לכתוב פה גם שאם כבר יש לו קלון לא צריך להכריע בעניינו.

ציפי לבני: אלה רק הוראות ביצוע.

עו"ד סיגל קוגוט: (קוראת את סעיף 2 עד סופו).

עו"ד סיגל קוגוט: רציתי שתחליטו האם אתם רוצים להגדיר בחוק היסוד מה זה פסק דין סופי, השאלה מתעוררת לגבי בקשת רשות ערעור.

עו"ד סיגל קוגוט: זה לא מוגדר באף חוק חוץ מהחש"צ שם כתוב שזה כולל גם זמן לבר"ע ואז אם אדם יגיד: אני רוצה להגיש בקשת ערעור, ישר תתעורר השאלה מהו פסק דין סופי.

ציפי לבני: זה מוגבל בזמן.

עו"ד סיגל קוגוט: 30 יום אחרי הערעור.

יהודית נאות: ההנחה היא שהתשובה על הבקשה היא "לא" אבל זו לא זכות מוקנית בחוק.

אופיר פינס-פז: אני בעד שנכתוב את זה פעם אבל לא בחוק הזה.

אמנון רובינשטיין: רוב החברים הם נגד ההגדרה הזאת.

עו"ד סיגל קוגוט: הייתי מגדירה פסק דין סופי כפסק דין שעבר עליו המועד להגיש ערעור.

אמנון רובינשטיין: נשאל את צבי ענבר.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מצביעים על העברת החוק הזה – לאחר אישורו על-ידי ועדת הכנסת – כהצעת חוק ממוזגת לקריאה שניה ושלישית.

אמנון רובינשטיין: מי בעד?

אמנון רובינשטיין: מי נגד?

אמנון רובינשטיין: הצבעה החוק אושר פה אחד כחוק ממוזג לקריאה שניה ושלישית

אמנון רובינשטיין: החוק אושר לקריאה שניה ושלישית כחוק ממוזג.

אמנון רובינשטיין: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – זימון נושאי משרה), התש"ס-1999

אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לנושא הרביעי היום: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון – זימון נושאי משרה), התש"ס-1999, הצעת חוק פרטית של חבר-הכנסת נחום לנגנטל.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, תציג את הצעת החוק.

אמנון רובינשטיין: יש הערות נוספות?

אמנון רובינשטיין: אין.

אמנון רובינשטיין: אני מעמיד להצבעה את החוק בקריאה ראשונה.

אמנון רובינשטיין: מי בעד?

אמנון רובינשטיין: מי נגד?

אמנון רובינשטיין: הצבעה החוק אושר פה אחד לקריאה ראשונה

אמנון רובינשטיין: החוק אושר פה אחד לקריאה ראשונה.

אמנון רובינשטיין: הישיבה נעולה.