ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 129, 2000-05-30 09:30

אמנון רובינשטיין: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אמנון רובינשטיין: אנחנו ממשיכים דיון שהתחלנו בו בענין תיקונים בחוקי הבחירות.

אמנון רובינשטיין: זו יוזמת ועדת החוקה ואנחנו גם הולכים לפי ההצעות שקיבלנו מוועדת הבחירות המרכזית.

אמנון רובינשטיין: בישיבת הוועדה האחרונה קבענו שנתחיל בנושא של מינוי יושב-ראש ועדת קלפי, שהוא נושא מרכזי, ומוצע לנו נוסח על-ידי משרד המשפטים, עברתי עליו וצריך ןהשלים אותו.

אמנון רובינשטיין: מדובר כאן בהכנה לקריאה ראשונה.

עו"ד סיגל קוגוט: ההצעה הזאת מקובלת על ועדת הבחירות המרכזית וסיכמתי אותה עם גב' אדרי ומר שיל"ת.

עו"ד סיגל קוגוט: דנים פה בוועדה לגבי טוהר הבחירות, זיהוי אמין וניהול הקלפי בצורה מקצועית, לכן סוכם שהעקרון הוא שכמו שמזכיר מתמנה על-ידי יושב-ראש הוועדה בהתייעצות עם סגניו, כך גם יהיה לגבי יושב-ראש ועדת הקלפי, לגבי שאר החברים יהיה הרכב סיעתי.

אופיר פינס-פז: היושב-ראש יהיה עובד מדינה?

עו"ד סיגל קוגוט: כן, או עובד רשות או עובד אוניברסיטה, יש כמה מאגרים.

תמר אדרי: יותר טוב להגדיר שהוא יהיה פקיד.

תמר אדרי: בירושלים, תל-אביב וחיפה אין בעיה של עובד מדינה אבל בפריפריה חסר לפעמים עובד מדינה.

תמר אדרי: למשל לגבי מזכיר אנחנו ממנים מורה או עובד רשות מקומית.

עו"ד סיגל קוגוט: מה גם שמעבירים לו קורסים כדי שהוא ידע את החוק, שידע שאין להצביע עם דרכון, כמו שקרה.

אופיר פינס-פז: אני בעד המגמה הזאת, השאלה היא איך בוחרים את העובדים.

אופיר פינס-פז: אם הייתי יודע שבוחרים אנשים ראויים שמבינים את משמעות התפקיד שלהם ושהם משרתי ציבור בענין הזה – דעתי היתה שקטה אבל ברגע שנכנסים פוליטיקאים בדלת האחורית אני מעדיף שהם ייכנסו בדלת הראשית.

אמנון רובינשטיין: למה אי-אפשר לאחד את המזכיר עם יושב-ראש הוועדה?

עו"ד אהוד שיל"ת: כי צריך מישהו שיעשה את העבודה הפקידותית.

אמנון רובינשטיין: איזו עבודה פקידותית יש לעשות – למחוק?

עו"ד אהוד שיל"ת: לא רק זה, אנשים נכנסים ויוצאים.

אופיר פינס-פז: איך אתם מקבלים את השמות?

אופיר פינס-פז: אתם לא בוחרים אותם בעצמכם?

תמר אדרי: אני מדברת עכשיו על מזכיר.

תמר אדרי: יש מכתב משותף של נציב שירות המדינה והשופט שמופנה אל עובדי מדינה בדרגות מסוימות מרמה מסוימת ומעלה – כרגע אני לא זוכרת את הדרגה אבל אנחנו מתאמים את זה עם נציב שירות המדינה - במכתב אנחנו קוראים לו "להתנדב" על אף שהוא מקבל שכר והוא ממלא טופס.

תמר אדרי: החוק אומר: יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית רשאי להאציל את הסמכות למנות מזכיר ליושב-ראש ועדה אזורית, ואנחנו מאצילים את הסמכות ליושב-ראש ועדה אזורית.

תמר אדרי: מפנים את זה לוועדה אזורית, מזמינים כל אחד שמבקש להתמנות לראיון , אם יש לו כבר ניסיון לוקחים אותו שוב והוא עובר הדרכה ומקבל חומר הביתה.

אופיר פינס-פז: שואלים אותו: האם אתה חבר מפלגה?

תמר אדרי: לא שואלים אותו.

תמר אדרי: כשעובד מדינה מתקבל לעבודה אתה שואל אותו אם הוא חבר מפלגה?

עו"ד סיגל קוגוט: חבר זה שונה מפעיל.

אופיר פינס-פז: אתם לא מכירים את השטח.

אמנון רובינשטיין: בישיבה קודמת הסתמן קונסנסוס סביב הענין הזה.

אופיר פינס-פז: אין ויכוח ביני לבינך ולדני נווה שאם יש אפשרות שיושבי-ראש הוועדות יהיו עובדי מדינה, אנשים ללא רבב שניתן לסמוך עליהם, בוודאי שזה עדיף.

אופיר פינס-פז: האם לא שואלים שאלה אלמנטרית כמו: האם אתה חבר מפלגה?

אופיר פינס-פז: אם הוא יגיד שהוא חבר הרי שהוא לא יכול לשמש בתפקיד הזה.

אופיר פינס-פז: המפלגות שולחות נציגים, אתם נאיביים.

אופיר פינס-פז: אם אני יושב-ראש ועד עובדי המדינה אתם מבינים שאני קובע מי ישב שם ומי העובדים שלי.

עו"ד סיגל קוגוט: רק ועדת הבחירות בוחרת, יושב-ראש ועד העובדים לא בוחר.

אופיר פינס-פז: את יודעת שכל ועדי העובדים מעורבים בזה?

אופיר פינס-פז: זה צ'ופר, זה הרבה כסף.

תמר אדרי: לא ידוע לי על אף ועד עובדים שמעורב בדבר כלשהו.

אופיר פינס-פז: לי ידוע.

תמר אדרי: משנת 1973 לא שמעתי על זה.

תמר אדרי: המועמד עובר ראיון בכל ועדה אזורית, מזמינים אותו להדרכה – לוקחים כמות גדולה של רזרבה – בסוף ההדרכה יש בחינה ורק מי שעובר את הבחינה מתמנה.

אופיר פינס-פז: איזו בחינה, פסיכומטרית?

אופיר פינס-פז: אני יכול לראות אותה?

תמר אדרי: זו לא בחינה פסיכומטרית.

תמר אדרי: אראה לך את החומר.

תמר אדרי: אחרי ההדרכה יש בחינה על ידע.

אופיר פינס-פז: אפשר לעשות בדיקת אישיות?

תמר אדרי: לא עושים לו בדיקת אישיות.

תמר אדרי: גם אחרי הבחירות אנחנו מבקשים ממנהלי הוועדות האזוריות לסמן אם הפרוטוקול מבולבל.

תמר אדרי: אם אנחנו רואים שהפרוטוקול לא מסודר סימן שהמזכיר לא היה בסדר ואז אנחנו מבקשים לסמן אותו ברשימה כדי שלא ימנו אותו בפעם הבאה.

אמנון רובינשטיין: נעשה את הדברים בהסכמה.

עו"ד אהוד שיל"ת: יש משהו בדברים של חבר-הכנסת פינס אבל זה נוגע לבחירות לרשויות המקומיות.

עו"ד אהוד שיל"ת: אלה לא ועדי עובדים במובן של ועד עובדים של התעשייה האווירית, אלה ועדי עובדים של הרשויות המקומיות.

עו"ד אהוד שיל"ת: זה לא קיים בבחירות לכנסת.

עו"ד אהוד שיל"ת: מכיוון שבבחירות לכנסת הגיוס נעשה בנפה שלמה, הוועדים לא מתארגנים וכל אדם מגיש את המועמדות שלו.

עו"ד אהוד שיל"ת: אבקש לחוקק את זה גם בבחירות לרשויות המקומיות כי גם שם יש לנו בעיה של יושב-ראש ועדת קלפי.

עו"ד אהוד שיל"ת: שם כבר ערב הבחירות הקודמות תיקנו את הנושא של מזכירים עובדי רשויות מקומיות וקבענו שלא ועדת הבחירות תמנה את המזכירים אלא פקיד הבחירות.

עו"ד אהוד שיל"ת: מכאן מה שאתה שומע על הוועדים, חבר-הכנסת פינס, וזה קורה היום בשטח, כאשר פקיד הבחירות מביא עובדי מדינה לישוב הזה – כי לא סומכים שם על עובדי המועצה – הם מתמרמרים וצועקים.

עו"ד אהוד שיל"ת: הפתרון כבר קיים בחוק ואכן אנחנו עושים זאת.

עו"ד אהוד שיל"ת: כשהיו בחירות בבני-ברק כמעט אף אחד מעובדי העיריה לא שימש מזכיר בוועדת הקלפי.

עו"ד אהוד שיל"ת: התופעה הזאת לא קיימת בכנסת.

אמנון לורך: התנגדתי לזה גם בישיבה הקודמת.

אמנון לורך: הענין נולד מזה שלפעמים היושב-ראש לא מגיע ולכן אי-אפשר לפתוח את הקלפי.

אמנון לורך: הצעתי לתת סמכויות למזכיר וברגע שעושים זאת הדיון הזה מיותר.

אמנון לורך: תראה מה אתה עושה מבחינה תקציבית: אתה מכפיל את מספר העובדים, זו הוצאה אדירה על כלום.

אמנון לורך: שום עובד מדינה לא יעבוד בהתנדבות כשהאחר עובד תמורת כסף.

אמנון לורך: אז יקבלו פעמיים כסף, פעמיים אנשים.

אמנון לורך: צריך לתת להם סמכות לפתוח את הקלפי.

אמנון לורך: כדי להביא אותי לבזבז יום עבודה שלם בשביל לשבת שם, או יום חופש או יום מנגל, המפלגות צריכות לתת לי את הצ'ופר שנקרא יושב-ראש או סגן יושב-ראש או ממלא-מקום יושב-ראש.

אמנון לורך: אני חושב שיש רצון כן ואמיתי לאחד את חוק הבחירות לרשויות המקומיות עם הבחירות לכנסת עם השינויים לגבי בחירת המועמד.

אמנון לורך: לא ייתכן שיש שני חוקים שונים.

אמנון רובינשטיין: הנקודה ברורה.

אופיר פינס-פז: הכסף לא מהווה ענין כי גם היום היושב-ראש מקבל כסף.

אופיר פינס-פז: אם זה לא עובד מדינה זה בא ממפלגה, בכל מקרה הכסף משולם.

אופיר פינס-פז: המגמה היא טובה והלוואי שכל נציגי הקלפי היו אובייקטיביים.

אופיר פינס-פז: המצב הכי מסוכן הוא שאתה כאילו מקבל אדם אובייקטיבי כשהוא לא אובייקטיבי.

אופיר פינס-פז: מה ששמעתם על הרשויות המקומיות זה יותר חריף משום שזה באזור קטן ואפשר להרגיש זאת, זה לא אומר שזה לא קיים בבחירות לכנסת.

אופיר פינס-פז: זה שלא שמעת ולא חשת לא אומר שזה לא קורה, פשוט זה פחות אינטנסיבי ואתה לא מרגיש.

אופיר פינס-פז: אם זה מנגנון הסינון, כפי ששמעתי עכשיו מגב' אדרי, זה רע מאוד ואביא את זה לוועדת הבחירות המרכזית לדיון.

אופיר פינס-פז: אני רוצה אנשים אובייקטיביים כשאני מוודא שהם אובייקטיביים.

אמנון רובינשטיין: צריך לפתור את הבעיה של איחור יושב-ראש ועדת הקלפי.

עו"ד סיגל קוגוט: היא פתורה, המזכיר ימלא את מקומו.

אמנון רובינשטיין: אז למה זה צריך להיות עובד מדינה?

תמר אדרי: הבעיה היא שלפי החוק חברי ועדות הקלפי, כולל היושב-ראש, יכולים להתחלף בכל דקה.

תמר אדרי: אנחנו, ועדת הבחירות, לא מגיעים אליהם ולא יכולים לבדוק.

תמר אדרי: כשבאה המשטרה לחקור היושב-ראש אומר: הכול היה בסדר כשאני הייתי שם.

אמנון רובינשטיין: יש פה כמה הצעות: האחת – לקבל את הנוסח של משרד המשפטים כמו שהוא.

אמנון רובינשטיין: השניה – לקבל אותה עם סיוג שלא ימונה עובד ליושב-ראש ועדת קלפי אם הוא חבר מפלגה או פעיל בה ואז גם תהיה אפשרות לשאול את השאלה הזאת.

אמנון רובינשטיין: השלישית – לוותר על הרעיון ולהשאיר את המצב כמות שהוא.

דני נוה: מבחינתי המינימום הנדרש הוא שאיש כזה לא יהיה חבר מפלגה.

אופיר פינס-פז: אם כבר מתקנים צריך שזה יהיה גם לגבי המזכיר.

תמר אדרי: למזכיר אין שום סמכות.

אופיר פינס-פז: אני מבקש שהמזכיר לא יהיה חבר בשום מפלגה – לא שלי, לא שלו ולא שלך.

דני נוה: המפלגות מממנות את שכרם של יושבי-ראש הוועדות?

תמר אדרי: לא, זה מוסדר בתקנות הבחירות.

תמר אדרי: ועדת הבחירות מתקציבה מכינה סכום לחברי ועדות הקלפי, סכום שזהה בדיוק לשכר של המזכיר אלא שהמזכיר מקבל קצת יותר עבור עוד חמש שעות הדרכה שחבר ועדת הקלפי לא מקבל.

תמר אדרי: היות שחברי ועדות הקלפי מתמנים על-ידי המפלגות וכל הזמן מתחלפים, אחרי הבחירות אנחנו בודקים אם היה איוש או לא ונותנים את הכסף למפלגות.

תמר אדרי: לא חשוב לנו שם האדם אלא חשוב שהוא היה במקום למרות שאנחנו לא יודעים אם הוא היה שם חמש דקות או שעה.

תמר אדרי: המפלגה יודעת מי היה והיא משלמת לו.

תמר אדרי: בתפקיד אחד יש לפעמים איש אחד ולפעמים ארבעה אנשים והסכום הגדול מתחלק.

תמר אדרי: למה רצינו שעובד מדינה או פקיד יהיה יושב-ראש ועדת קלפי?

תמר אדרי: היום אין יציבות בקלפי.

תמר אדרי: המזכיר יושב בקלפי מהבוקר ועד הלילה, אם גם היושב-ראש יהיה פקיד הרי גם הוא ישב מהבוקר עד הלילה – אפשר יהיה לחלק זאת לשניים – אבל כך יהיה מישהו שידע מה קרה מההתחלה ועד הסוף.

דני נוה: לא נתתי את דעתי לדבר הזה קודם לכן ולא ידעתי שהוא יעלה עכשיו.

דני נוה: כרגע אני נוטה להעדפת המצב הקיים על פני האלטרנטיבות האחרות.

דני נוה: אם אתה עומד על זה שהיום תהיה הצבעה, כך אצביע.

אמנון רובינשטיין: תמיד אפשר לשנות כי עכשיו זו קריאה ראשונה.

אופיר פינס-פז: חשוב לי מאוד שנדע שמי שיהיה בוועדה יהיה אובייקטיבי.

אופיר פינס-פז: לפיכך אני מציע שפה אחד נאשר את ההתנייה שהמזכיר יצטרך להצהיר בכתב שהוא איננו חבר מפלגה ואיננו פעיל במפלגה, לפחות במצב הקיים.

אמנון רובינשטיין: אם אנחנו מעבירים את ההתנייה הזאת אתה בעד ההצעה?

אופיר פינס-פז: כן, אני בעד.

אופיר פינס-פז: ענין היציבות והרצף שגב' אדרי דיברה עליו בהחלט מדבר אליי בתנאי שיש על מי לסמוך.

אופיר פינס-פז: הייתי רוצה שזה יהיה דרג בכיר שתהיה לו מחוייבות לענין – שצריך לראות איך מנסחים אותה משפטית – מחוייבות שהיא מעבר לפעילי מפלגות.

אופיר פינס-פז: אני נוטה ללכת לסידור הזה.

אופיר פינס-פז: זו עמדה לקריאה ראשונה ויכול להיות שנצטרך להשלים ניסוח.

אופיר פינס-פז: גם אני לא ידעתי שזה יעלה היום.

דני נוה: אם כך למה אנחנו חייבים להחליט היום על זה?

דני נוה: אולי נשתף בזה עוד מפלגות.

אמנון רובינשטיין: מהניסיון שלי חוקי בחירות תמיד נדחים לסוף הכנסת וזה לא טוב.

אמנון רובינשטיין: עכשיו זו רק הקריאה הראשונה.

דני נוה: אני חושש מכך שזה מתחיל לרוץ באופן הזה כבר לקריאה ראשונה, הייתי מעדיף שנודיע שבישיבה הבאה נצביע על הנושא הזה וכך ניתן אפשרות לנציגי מפלגות אחרות להשתתף פה.

דורית ואג: לא רק שהודענו על הישיבה אלא שזימנתי את נציגי כל הסיעות, גם אלה שאינן מיוצגות בוועדה, כולם קיבלו את החומר.

אופיר פינס-פז: היה כתוב שמדובר בדיני בחירות אבל לא יכולנו לדעת מה עולה.

דורית ואג: לא באת לקחת את החומר.

אמנון רובינשטיין: מי שהיה בישיבה הקודמת קיבל את החומר.

אמנון רובינשטיין: אתם רוצים לדחות את ההצבעה?

דני נוה: הייתי מעדיף שההצבעה על הנושא הספציפי הזה תידחה לישיבה הבאה.

עו"ד אהוד שיל"ת: אולי יורשה לי לנסות לשכנע אותך, חבר-הכנסת נווה.

עו"ד אהוד שיל"ת: אחת הבעיות המרכזיות שתמי אדרי דיברה עליה נובעת מכך ששתי המפלגות הגדולות לא יכולות לאייש את האנשים האלה כחברי ועדות קלפי וסגני יושב-ראש ועדות קלפי ומכאן התחלופה הגדולה.

עו"ד אהוד שיל"ת: התוצאה היא שאדם בא לשעתיים והולך וכך מתחלפים כל הזמן.

עו"ד אהוד שיל"ת: ההצעה הזאת לא אומרת שלא תהיה נציגות למפלגות אלא מדובר על יושב-ראש ועדת הקלפי.

עו"ד אהוד שיל"ת: העמדה המסורתית של הליכוד מזה שנים היתה שרוב עובדי המדינה הם ממפא"י, לכן תמיד היה חשש לתת אפשרות לעובדי מדינה להיות יושבי-ראש ועדת קלפי אבל זה איננו כך במציאות של היום.

עו"ד אהוד שיל"ת: כלומר, כמפלגה אתה לא מפסיד כי הנציג שלך יופיע בוועדה.

עו"ד אהוד שיל"ת: אנחנו מרוויחים שיש לנו אדם יציב כיושב-ראש הוועדה שמסוגל לנהל אותה.

פנחס מעוז: מספיק שיהיה אדם אחד אובייקטיבי ואז יש לך עין אובייקטיבית לדיווח.

אמנון רובינשטיין: כדי שזה ייעשה בקונסנסוס נצביע כעת.

אמנון רובינשטיין: הרי יקח זמן עד שנניח את זה ואם תרצו דיון מחודש אני אעשה את זה.

אמנון רובינשטיין: נצביע על נוסח משרד המשפטים.

דני נוה: זה אפילו לא כולל את ההסתייגויות המינימליות.

אמנון רובינשטיין: בסדר, נוסיף את ההסתייגות: ובלבד שהמזכיר והיושב-ראש לא יהיו חברים או פעילים במפלגה שמשתתפת בבחירות.

דני נוה: אם בעקבות המינוי ליושב-ראש הוועדה הוא מתפטר מחברותו במפלגה זה בסדר?

אופיר פינס-פז: לא, כי הוא עדיין נשאר פעיל.

אמנון לורך: צריך לכתוב שהוא לא היה פעיל בשנה לפני הבחירות.

אמנון רובינשטיין: אתם מוכנים לזה?

דני נוה: אני מעדיף להתנגד לזה.

דני נוה: אני לא משוכנע שהמצב הקיים הוא לא עדיף על התיקון הזה.

דני נוה: אני מרגיש שאני לא מספיק בשל להצביע בעד זה.

אמנון רובינשטיין: אעמיד את זה להצבעה ואם תרצו רוויזיה תוכלו להגיש אותה.

אמנון רובינשטיין: מי בעד ההצעה המשולבת של משרד המשפטים עם ההתנייה שלא היה חבר ולא היה פעיל במפלגה – שניהם שנה לפני מועד הבחירות?

אמנון רובינשטיין: מי נגד?

אמנון רובינשטיין: הצבעה בעד – 2; נגד – 1 ההצעה נתקבלה

אמנון רובינשטיין: התיקון נתקבל.

אמנון רובינשטיין: אחת הסוגיות הכי חשובות שגם השופט דיבר עליה היא ענין ההתפטרות של מועמד לראש ממשלה.

אמנון רובינשטיין: אני מסכם כאן את הישיבה הקודמת עם שלוש הצעות: הצעה אחת של חבר-הכנסת דני נווה, שיהיה תאריך שעד אליו אפשר יהיה להתפטר ואם מתפטרים אחריו הקולות פסולים; ההצעה השניה היתה שזה יהיה בלי תאריך, אפשר להתפטר בכל עת ובכל עת הקולות פסולים; ההצעה השלישית, הצעה עצמאית שיכולה להצטרף לשתי ההצעות הראשונות, היתה על הפקדת ערבות.

אמנון רובינשטיין: ביקשתי ממר שופמן שזה יהיה גם על דעת משרד המשפטים.

אמנון רובינשטיין: מה עמדת המשרד?

עו"ד סיגל קוגוט: במדינות אחרות ראינו שיש תאריך שממנו כבר אי-אפשר להתפטר, בדרך כלל זה תאריך די קרוב לפני הבחירות.

עו"ד סיגל קוגוט: חשבנו שהגיוני לתחום את זה בזמן וזה יהיה יום לפני הבחירות.

עו"ד סיגל קוגוט: במדינות אחרות נותנים זמן קצר מאוד אחרי הגשת המועמדות בשביל להתפטר, בהרבה מדינות לפחות חודש.

עו"ד סיגל קוגוט: אנחנו אומרים: ב-12 בצהריים שלפני יום הבחירות.

עו"ד סיגל קוגוט: חשבנו שמי שמתפטר עד יום לפני הבחירות קולות הנציגיות והחיילים שהצביעו לפני כן צריכים להיות פסולים.

עו"ד סיגל קוגוט: חשבנו שכלל לא צריך לתת לאדם להתפטר ביום הבחירות.

עו"ד סיגל קוגוט: אם הוא מתפטר בשעה 9 בערב ביום הבחירות הקולות לא צריכים להיפסל.

עו"ד סיגל קוגוט: נניח שהצביעו בשבילו 30%, המשמעות היא שיהיה סיבוב שני.

דני נוה: אני מקבל את ההיגיון הזה.

דני נוה: השאלה היחידה היא האם יום לפני כן זה מספיק טוב.

עו"ד סיגל קוגוט: מבחינת ועדת הבחירות הם עדיין יוכלו להודיע ולפרסם את זה.

דני נוה: זה צריך להיות יותר מיום אחד לפני הבחירות, אולי 7 ימים.

דני נוה: אני מתנצל שעלי לצאת לכמה דקות.

תמר אדרי: גם אם הוא יתפטר יום לפני הבחירות או ביום הבחירות זו אותה הבעיה כי יומיים לפני כן אנחנו כבר מחלקים את החומר ואי-אפשר להוציא את הפתקים.

תמר אדרי: אנחנו מודיעים בהודעות לכלי התקשורת ובחוזרים לכל ועדות הקלפי להוציא את הפתקים של אלה ואלה.

תמר אדרי: בבחירות האחרונות קיבלו המון חוזרים כאלה כי אנשים התפטרו כל אחד בנפרד, בסוף התפטרו גם מועמדים וגם רשימות מועמדים.

אמנון רובינשטיין: אני מעכב את המשך הדיון בנושא הזה עד לשובו של חבר-הכנסת נווה.

אמנון רובינשטיין: נעבור לנושא של אמינות זיהוי הבוחרים על-ידי ועדת הקלפי.

אמנון רובינשטיין: השופט מצא קובע שדרושים שני אמצעים עיקריים לפחות כדי להבטיח את אמינות זיהוי הבוחר, והם: א.

אמנון רובינשטיין: עידכון שוטף של פנקס הבוחרים ON LINE; ב.

אמנון רובינשטיין: תעודת זהות חדשה, רצוי חכמה ולכל הפחות תעודה שהתוקף שלה מוגבל לתקופה קצובה.

אמנון רובינשטיין: אם לא יהיה אמצעי זיהוי אחר שבו יובטח גם כי בוחר שהצביע לא יוכל להצביע פעם נוספת, כי אז זקוקים להחתמת חותמת על גבי הספח.

אמנון רובינשטיין: נציג מרשם האוכלוסין, מה עמדתכם לגבי ההמלצה של השופט מצא של עידכון ON LINE , אמרו לי שזה קיים באנגליה ובהולנד.

אמנון רובינשטיין: כמו כן תעודת זהות חדשה, רצוי חכמה, שהתוקף שלה מוגבל לתקופה קצובה.

אמנון רובינשטיין: מר אליסף, מה דעתכם על האפשרות לקבל את ההמלצה של השופט מצא?

נסים אליסף: בנושא של תעודת זהות חדשה בעזרת השם אנחנו יוצאים השנה במכרז.

נסים אליסף: בנושא של תעודת זהות חכמה אנחנו מניחים שבשנת 2001 כבר יהיו התעודות הראשונות, ובשנת 2002 תהיה הפצה שלהן.

אמנון רובינשטיין: מה התוקף של תעודת זהות?

נסים אליסף: היום אין תוקף לתעודת זהות.

נסים אליסף: החשש שלנו הוא שאם יהיה תוקף לתעודת זהות תהיה לכך משמעות ארגונית של משאבים למינהל האוכלוסין.

נסים אליסף: היום, כשאין חובה להחליף את תעודת הזהות, יש לפני בחירות הנפקה של כמות גדולה בגלל שאנשים איבדו תעודות או שהם לא מוצאים אותן.

אמנון רובינשטיין: אפשר יהיה להעביר תעודה חכמה דרך מכונה אלקטרונית כדי לראות אם אדם הצביע או לא?

נסים אליסף: כן, אבל ועדת הבחירות המרכזית תצטרך לרכוש את המכשירים האלה ומדובר ב-10,000 מכשירים לפחות.

דורית ואג: בסוף שנות השמונים אריה דרעי היה מנכ"ל משרד הפנים, הוא בא לישיבת ועדת החוקה עם תעודת הזהות החכמה עם הפס המגנטי והראה לנו את תעודת הזהות שתהיה לנו שנה לאחר מכן.

דורית ואג: היום אנחנו בראשית שנות האלפיים.

דורית ואג: כל פעם אנחנו שומעים את זה ודבר לא זז.

אמנון רובינשטיין: כבר יצא מכרז?

נסים אליסף: לא.

נסים אליסף: פס מגנטי זה לא תעודה חכמה, המושגים שלנו שונים.

אמנון רובינשטיין: מר אליסף, אם בעוד שבועיים נעשה ישיבה תוכל לדווח לנו על תוצאות מכרז?

נסים אליסף: לא.

נסים אליסף: יש צוות בין-משרדי שעוסק בזה.

אמנון רובינשטיין: זה מתכון לעשר שנים.

נסים אליסף: אענה בקטע המקצועי.

נסים אליסף: משרד האוצר צודק, הוא רוצה שלא יהיה מצב שבו כל משרד מוציא כרטיס חכם ואחר-כך לא יהיה אמצעי לקרוא אותו, למשל ניידת נוסעת כשיצטרכו 8 קוראים.

נסים אליסף: למה?

נסים אליסף: כי לביטוח הלאומי יהיה הכרטיס החכם שלו, למשרד הפנים יהיה כרטיס חכם, לעובדים זרים יהיה כרטיס חכם שלהם, לעובדים פלשתינאים יהיה כרטיס חכם משלהם ואי-אפשר יהיה לקרוא אותם.

נסים אליסף: יש צוות שבימים אלה מסיים את הנוהל, ברגע שהצוות יסיים את הנוהל לפיו כל משרד יוכל להוציא את הכרטיסים האלה והם יוכלו להיקרא על-ידי קוראים מסוימים – כשיהיה סטנדרט – אנחנו יוצאים למכרז.

אמנון רובינשטיין: אני שואל אותך, את תמי אדרי ואת אהוד שיל"ת שאלה אחת:

אמנון רובינשטיין: אם תהיה לנו תעודת הזהות החכמה, לא תהיה לנו בעיה של הצבעה כפולה?

אמנון רובינשטיין: כל ועדת קלפי יהיה לה קורא.

עו"ד אהוד שיל"ת: כל ועדת קלפי תצטרך קורא.

אמנון לורך: תהיה לך אותה הבעיה כי זה במקום תעודת הזהות.

אמנון לורך: אתה אומר שכל הקוראים האלה יצטרכו ללכת למחשב אחד מרכזי שיגיד אם האיש כבר הצביע או לא.

נסים אליסף: בדרך כלל חוץ מאשר במעטפות הכפולות כל אחד מצביע במקום שלו ובמקום שלו הוא לא יוכל להצביע פעמיים גם אם הוא יבוא עם שתי תעודות והוא יגיד שהוא איבד את התעודה שבוע לפני הבחירות.

נסים אליסף: זה יהיה בתיאום עם ועדת הבחירות המרכזית.

נסים אליסף: במעטפות הכפולות הסיפור הוא אחר: הוא יוכל להצביע אבל יוכלו לבודד את זה כי ידעו שהוא הצביע, כמו שעושים את זה היום.

אמנון רובינשטיין: הענין של מעטפות כפולות זה מיעוט, אני לא יכול לטפל בכל הדברים.

תמר אדרי: אני לא יכולה להבטיח לך עכשיו שנהיה מוכנים כי אין לי מושג על איזה קוראים מדובר, כמה זה צריך לעלות, כמה המכשיר זמין.

תמר אדרי: אם זה מכשיר שאפשר לקנות אותו היום והוא טוב רק ל-10 שנים, אני שמה אותו במחסן; אולי אני צריכה להשאיל מכשיר אלקטרוני כזה לפני הבחירות.

תמר אדרי: אני לא יכולה להבטיח דבר כשאני לא יודעת על מה מדובר.

שלמה שהם: בעקבות הדיונים המגוחכים בבחירות האחרונות איך לנקב את תעודות הזהות היתה לי תחושה שאנחנו נמצאים באיזו רפובליקת בננות.

שלמה שהם: אני חושב שאין מנוס מלחוקק את הענין הזה.

שלמה שהם: אם נחוקק זאת, משרדי הממשלה יצטרכו למצוא דרך להתאים את עצמם אחרת נשב פה עוד 20 שנה ויהיו אותם סיפורים.

דורית ואג: אני קוראת מהפרוטוקול כשדרעי כבר היה שר הפנים.

דורית ואג: הוא אמר בינואר 1990:

דורית ואג: בעוד שלושה או ארבעה חודשים תעודת הזהות במדינת ישראל תהיה הכרטיס המגנטי שאני מחזיק בידי כאן.

דורית ואג: דובר שם על החלפת התעודה.

נסים אליסף: אני לא יודע איך אפשר לתת לזה פתרון בענין תוקף התעודה.

אמנון רובינשטיין: אם יש תעודת זהות חכמה לא צריך תוקף.

אמנון רובינשטיין: או זה, או זה.

נסים אליסף: אם כך, הכרטיס החכם מספיק.

תמר אדרי: נניח שהכרטיס החכם הזה ישנו, בהנחה שהבחירות הבאות הן ב-2003, האם לכל האזרחים כבר תהיה תעודה כזאת?

תמר אדרי: אם לא - לא פתרת את הבעיה של הכפילות.

אמנון רובינשטיין: מה לגבי הענין של עידכון ON LINE, כולל הענין שהעלינו בישיבה הקודמת למחוק אוטומטית אנשים שהם בני למעלה מ-120, אפשר לעשות את זה?

נסים אליסף: זה לא פשוט למחוק אוטומטית מכיוון שיכולה להיות טעות בתאריך הלידה, יכול להיות שאדם כזה הוא בגיל אחר.

אמנון רובינשטיין: מודיעים לו.

נסים אליסף: אי-אפשר לסמוך על הודעות כאלה.

נסים אליסף: אני חושב שזה חמור למחוק מישהו שיש טעות בתאריך הלידה שלו.

נסים אליסף: אם מזמינים מישהו והוא לא בא אז אני יכול למחוק אותו?

אמנון רובינשטיין: למה אתם לא יכולים לעשות עידכון שוטף ON LINE??

עו"ד אהוד שיל"ת: דיברתי על זה בפעם הקודמת.

עו"ד אהוד שיל"ת: מבחינה טכנית אין בעיה לעשות את זה, זה גם יחסוך הרבה כסף.

עו"ד אהוד שיל"ת: השאלה היא איך המחוקק רוצה לראות תהליך של הכנת פנקס.

עו"ד אהוד שיל"ת: בעקרון, פנקס הבוחרים הוא צילום של מרשם האוכלוסין ביום מסוים, אתה מצלם בני 18 ואזרחים ביום מסוים וזה הפנקס.

עו"ד אהוד שיל"ת: אתה יכול לצלם את זה חודש לפני הבחירות, להדפיס את הפנקס וזה הפנקס, אפשר לעשות את זה טכנית.

עו"ד אהוד שיל"ת: השאלה היא אם אנחנו רוצים לוותר על התהליך של הכנת הפנקס מבחינת הפומביות שקיימת היום, כלומר: צלם, שלוף, תציג לעיון הציבור, קבל עררים, תן אפשרות לערער לבית-המשפט – זה תהליך שקיים בכל מדינות העולם – ואחרי כל העררים והערעורים ואחרי שתיקנת תכניס את הפנקס.

אמנון רובינשטיין: איך האנגלים עושים בחירות תוך שבועיים?

עו"ד אהוד שיל"ת: אני לא יודע, אני חושב שהם שולפים וזה הפנקס.

אמנון רובינשטיין: לא יכול להיות שתוך שבועיים יש שם תהליך של ערעורים.

עו"ד אהוד שיל"ת: אני לא יודע אם יש שם תהליך של ערעורים.

עו"ד אהוד שיל"ת: יש מדינות שמתייחסות לזה בצורה אחרת לגמרי מאתנו ויכול להיות שצריך לשנות פה את ההתייחסות.

עו"ד אהוד שיל"ת: למשל בהולנד הם אומרים שבחוק יש אותו תהליך: שליפה, הצגה, עררים, ערעורים וכן הלאה, אין מודעה אחת בעתונים ומתי שהאזרח רוצה הוא מוזמן לבוא ולעיין בפנקס כדי שיגיש ערר, לא הגיש ערר לא צריך.

עו"ד אהוד שיל"ת: אין הצגה פומבית, אין על זה פרסומים כמו שאנחנו עושים, אין שום דבר.

עו"ד אהוד שיל"ת: ביום מסוים שהציבור לא יודע עליו, הוא קבוע בחוק, שולפים את הפנקס ומאותו הרגע מתחיל התהליך שנספר בתוך המחשב, כעבור חודשיים או שלושה הפנקס בתוקף.

עו"ד אהוד שיל"ת: אתה אזרח ורצית לדעת מתי היתה לך זכות ערעור – היית יכול לבוא לעיין.

אמנון רובינשטיין: יש היום אינטרנט, מה יותר פשוט מזה?

עו"ד אהוד שיל"ת: אני רציתי להציג את הפנקס באינטרנט אבל עדיין אני מפחד לעשות זאת כי זה לא פשוט.

עו"ד אהוד שיל"ת: בבחירות הליכוד הציג את הפנקס באינטרנט והיו שם שני ניסיונות פריצה.

עו"ד אהוד שיל"ת: אם יהיה אצלנו ניסיון פריצה וישבשו לנו את הפנקס, ישבשו לי את הצגת הפנקס ואז הוא לא יהיה חוקי.

עו"ד אהוד שיל"ת: אם שלמה שהם יעיין בפנקס באינטרנט ויראה שהוא רשום בחיפה ולא במקום שהוא גר בו, הפנקס הוצג לקוי.

אמנון רובינשטיין: אתה מציע שננהג כמו הולנד?

עו"ד אהוד שיל"ת: בהחלט, אפשר.

עו"ד אהוד שיל"ת: היום אנחנו נוהגים לפי שיטה שיצרו בשנת 1949 שבה אנחנו צריכים לדחוף הכול לאזרח הביתה.

עו"ד אהוד שיל"ת: אתה מודיע לו, למשל: היה לך תיקון מהפנקס הקודם.

עו"ד אהוד שיל"ת: אבל אנשים לא מבינים את ההודעות האלה.

עו"ד אהוד שיל"ת: הוועדה יכולה להחליט שבכל שנה מכינים פנקס במחשב ולא צריך להציג אותו, כל אזרח שמטריד אותו אם הוא רשום נכון או לא יהיה לו מקום לברר.

עו"ד אהוד שיל"ת: הפנקס נכנס לתוקף כחודש או 42 יום לפני הבחירות ומאותו הרגע ואילך זה הפנקס ונגמר הסיפור.

אמנון רובינשטיין: איך הפנקס מתעדכן חודש לפני הבחירות?

עו"ד אהוד שיל"ת: אני שולף מתוך המרשם כל מי שהוא אזרח ובן 18 ליום הבחירות.

עו"ד אהוד שיל"ת: את הנפטרים אנחנו מוציאים עד 42 יום לפני הבחירות, אין שום בעיה.

אמנון לורך: הדיון הזה נערך בשיא עצמתו כשהיתה הצעה של רפול להביא את בני ה-18 גם חצי שנה לפני כן ושהם יוכלו להצביע.

אמנון לורך: בפועל פנקס הבוחרים הוא כל מי שיהיה בן 18 ביום הבחירות.

אמנון לורך: כל התאריכים הקדושים בדרך הם כמו המשאיות שהיו מביאות למפלגות מספר עותקים של ספר הבוחרים כמספר החברים לבנין המפלגה והיו משתמשים בזה כטיוטה ארבע שנים.

אמנון לורך: לא צריך את זה בכלל וזו הזדמנות נדירה לשנות זאת.

אמנון לורך: כל אחד יפנה פעם או פעמיים בשנה – מה שייקבע פה או בוועדת הבחירות – ישימו מודעות בעתון להזכיר לאנשים ללכת ולברר את הדברים, לא צריך פנקס במחשב ושום דבר.

אמנון לורך: מרשם התושבים הוא הרשימה.

אמנון לורך: הצורך בפנקס הבוחרים הוא טכני כדי לראות אם אני אזרח ונפלה אצלי תקלה או אם אני לא בעל זכות בחירה כי אני לא בפנקס.

דני נוה: שאלה אינפורמטיבית.

דני נוה: כמה ערעורים יש וכמה מהם מתקבלים בתקופה האחרונה לפני הבחירות, כחודשיים לפני הבחירות?

דני נוה: אנחנו יכולים לקבל פה החלטה ופתאום נתפלא שאחוז ההצבעה יורד ב-2%-3%.

עו"ד אהוד שיל"ת: מספר הערעורים הממשיים שאנשים מגישים אחרי שהם עיינו בפנקס ומצאו שמשהו לא תקין מגיע בשנת בחירות ל-300, 400 או 500, זה הכול.

עו"ד אהוד שיל"ת: בשנה שאין בחירות זה בקושי מגיע ל-10 או 20 בכל הארץ.

דורית ואג: למה לא לבטל את הערעורים?

עו"ד אהוד שיל"ת: הצעתי את זה לפני 10 שנים.

גבי דאוס: ההצעה של מר שיל"ת מצוינת.

גבי דאוס: צריך להיות מוקד שצריך לתקצב אותו וכשאדם רוצה לדעת מה מצבו הוא יתקשר לשם ולא ישלחו אותו לאלפי מקומות.

אמנון רובינשטיין: מכיוון שזו החלטה חשובה ומשנה מצב קיים אני מציע שנאמץ אותה ונעביר אותה לכל ראשי הסיעות כדי לקבל תגובה.

אמנון רובינשטיין: ההחלטה היא: אנחנו מקבלים את ההצעה כפי שגובשה על-ידי אהוד שיל"ת ונתמכה על-ידי כל הדוברים.

אמנון רובינשטיין: אנחנו אומרים שפנקס הבוחרים יוצג רק לאחר שהכנסת החליטה על בחירות.

עו"ד אהוד שיל"ת: הוא לא צריך להיות מוצג.

עו"ד אהוד שיל"ת: פנקס הבוחרים ייכנס לתוקף X ימים לפני הבחירות, המרשם ניתן לעיון במשך כל השנים ואם אדם מוטרד הוא יכול לעיין בו.

אמנון רובינשטיין: אתם תודיעו על מוקד בו אפשר יהיה לעיין בו.

דני נוה: עד מתי ניתן יהיה לערער?

עו"ד אהוד שיל"ת: עד לאותו יום שבו הפנקס נכנס לתוקף, אם הוא יגיש יומיים קודם נקלוט אותו.

דני נוה: אתם מציעים שינוי במועד כניסת הפנקס לתוקף, או שאין שינוי?

עו"ד אהוד שיל"ת: אני מציע שהפנקס ייכנס לתוקף במועד שבו מגישים רשימות מועמדים או ב-42 יום לפני הבחירות.

עו"ד אהוד שיל"ת: לגבי רשימות מועמדים זה 47 יום לפני כן.

אמנון רובינשטיין: מוכרחים להחליט על זה, בכל תקופת בחירות הסיפור הזה מתחיל מחדש ואומרים: נעשה את זה בכנסת הבאה.

אמנון רובינשטיין: כעת אנחנו מחליטים לאמץ את ההצעה שהובעה בדברים של מר שיל"ת ואזרח שירצה לשריין זכות בחירה יהיו לו 4 שנים לעשות את זה.

אמנון רובינשטיין: אנשי ועדת הבחירות המרכזית, אנשי משרד המשפטים ואנשי משרד הפנים יכינו לנו טיוטה להצעה.

דורית ואג: אחרי שיגיע הנוסח נעביר אותו לראשי הסיעות.

אמנון רובינשטיין: בסדר.

דני נוה: הסיכום שלך מקובל עלי.

דני נוה: הדבר היחיד שיש לו משמעות פרקטית הוא פרק הזמן שלפני הבחירות שעד אליו מותר להגיש ערעור.

דני נוה: בדרך כלל אנשים מתעוררים ברגע האחרון.

דני נוה: המצב היום הוא שזה עד חודש לפני הבחירות.

עו"ד אהוד שיל"ת: המצב היום הוא עד שלושה חודשים קודם.

דני נוה: מר שיל"ת מציע שזה יהיה עד חודש וחצי לפני הבחירות.

אמנון רובינשטיין: אני מציע חודש לפני הבחירות.

אמנון רובינשטיין: תכינו לנו הצעה מפורטת, נביא אותה לכאן, נשלח אותה לנציגי הסיעות ונקבע יום מיוחד להצביע רק על זה כי הנושא הזה חשוב לכל הסיעות ואני לא רוצה לחטוף הצבעה בדבר כל כך עקרוני.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מוותרים על הענין של מחיקת בני למעלה מ-120 ON LINE?

נסים אליסף: אי-אפשר.

נסים אליסף: אנחנו יכולים לעשות פה פעולת טיוב שלא תפתור את הבעיה אבל תצמצם אותה.

נסים אליסף: אפשר לפנות לביטוח לאומי ולראות אם האנשים האלה מקבלים קיצבת זקנה ואם כן אי-אפשר להוריד אותם.

אמנון רובינשטיין: זו הצעה טובה.

אמנון רובינשטיין: אפשר להכניס את זה לחוק?

עו"ד סיגל קוגוט: כן.

אמנון לורך: אי-אפשר להכניס את זה לחוק אבל צריך להכניס את זה לחוק.

אמנון לורך: בפועל יש אזורים מסוימים בהם בכלל לא מדווחים על פטירות.

עו"ד אהוד שיל"ת: מה עושה הביטוח הלאומי במצבים כאלה?

קריאה: הוא שולח חוקרים.

אמנון רובינשטיין: אנחנו צריכים להכניס לחוק לפחות את החובה של הביטוח הלאומי לספק את הנתונים למרשם האוכלוסין.

נסים אליסף: גם הפרוייקט של ערכות המגן הוא חומר טוב, נוכל ליצור אתם קשר ולקבל מידע גם מהם.

אמנון רובינשטיין: משרד הפנים יציע לנו הצעה.

דורית ואג: צריך לתאם את זה עם שלטונות צה"ל, עם משרד העבודה והרווחה.

עו"ד אהוד שיל"ת: צריך להיות כתוב בחוק שהם צריכים למסור לנו את המידע הזה.

שלמה שהם: כשמוציאים תעודת פטירה הרי עותק אחד עובר למשרד הפנים.

עו"ד אהוד שיל"ת: יש מקומות שבהם מישהו נפטר, קוברים אותו ולא מדווחים לאף אחד וממשיכים לקבל ביטוח לאומי עד שביטוח לאומי עולה על זה.

עו"ד אהוד שיל"ת: גם לנו לא מדווחים שהוא נפטר.

דורית ואג: אי-אפשר לחייב את החברה קדישא לדווח?

עו"ד אהוד שיל"ת: אין חברה קדישא.

נסים אליסף: עיקר הבעיה היא עם אנשים שהיו בארץ בשנות החמישים, עזבו את הארץ ולא הודיעו על הגירה, היו פה בגיל 60-70 והיום הם כבר בני 110, 120 ו-130, כלומר יש כאלה שנפטרו בחוץ-לארץ ואנחנו לא יודעים עליהם.

נסים אליסף: זאת עיקר הבעיה.

נסים אליסף: בארץ אין היום תופעה שבה לא מודיעים על פטירות.

נסים אליסף: בסך הכל נפטרים היום כ-35,000 איש.

נסים אליסף: אם היינו יודעים על תופעה כזאת היינו עולים על זה במפקדים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

נסים אליסף: אני אומר באחריות שאין היום תופעה כזאת.

אמנון רובינשטיין: אני מבקש שתוך שבועיים תכינו לנו הצעת חוק לפיה הביטוח הלאומי חייב להודיע לכם, או לבדוק מקרים של אנשים מעל גיל מסוים – שתקבעו אותו - שלא מקבלים קיצבה.

אמנון רובינשטיין: גם את ההצעה הזאת נעביר אל הסיעות.

נסים אליסף: אם הם עדיין מקבלים קיצבה בגיל 140, סימן שהביטוח הלאומי שלח חוקר.

דורית ואג: כמה אנשים מעלג גיל 100 רשומים במרשם האוכלוסין?

נסים אליסף: 4,000 .

אמנון רובינשטיין: אנשי משרד המשפטים ומשרד הפנים, תגישו הצעה גם לגבי הנושא הזה, גם לגבי תעודת הזהות החכמה וגם לגבי הסורק האופטי וההצעה תיכנס לחוק.

אמנון רובינשטיין: אחר-כך נתווכח עם האוצר.

אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים לנושא של הפקדת ערבות בעת הגשת רשימות המועמדים לכנסת והצגת מועמד לראש הממשלה.

אמנון רובינשטיין: אנחנו צריכים להחליט אם אנחנו רוצים ערבות גם לרשימת מועמדים וגם למועמד לראשות הממשלה.

אמנון רובינשטיין: אם תהיה ערבות, אציע שחלק ממנה יחולט גם לניקוי רחובות העיר, להשחתת מקרקעין.

עו"ד סיגל קוגוט: לא דרך זה.

דורית ואג: בעמוד 10, בפיסקה האחרונה של סעיף 3 מדובר על כסף במקום חתימות.

אמנון רובינשטיין: נגיע לזה.

דני נוה: יש פה שני דברים שונים.

דני נוה: יש ענין של מועמד שמגיש התפטרות לפני הבחירות, ויש פה ענין של רשימה שלא היתה מיוצגת בכנסת הקודמת ושלא עברה את אחוז החסימה ולא נכנסה לכנסת.

דני נוה: אני חושב שאי-אפשר לעשות חיבור בין שני הדברים.

דני נוה: אם זה מועמד שמציג מועמדות ומחליט להסיר את מועמדותו כחלק ממשחק פוליטי - אנחנו רוצים למנוע דברים מן הסוג הזה והגיוני שיהיה איזה מנוף נגדי באמצעות סנקציה כספית; אבל אם זו רשימת מועמדים שלא עברה את אחוז החסימה כמו למשל הרשימה של פנינה רוזנבלום, שהתמודדה בבחירות לכנסת האחרונה, האם היה הוגן שהיא תצטרך להפקיד ערבון ושהערבון הזה יחולט?

אמנון רובינשטיין: היתה רשימה של היוגה שקיבלה מעט קולות.

אמנון לורך: היתה רשימת משנה של הליכוד שנעלמה יום לפני הבחירות.

דני נוה: צריך לדאוג שלא נפגע בהזדמנות הזאת בעקרון השוויון.

דני נוה: צריך לקבוע רף מינימלי.

אמנון רובינשטיין: ברבות ממדינות אירופה אם מישהו עובר בחצי את אחוז החסימה הוא לא מפסיד את זה.

אמנון רובינשטיין: "חוק הטבע", הרשימה של היוגה, קיבלו 2,900 קולות, 10 דקות בטלוויזיה ו-25 דקות ברדיו.

תמר אדרי: אפשר לקבוע כמו במימון המפלגות שיחולט הערבון אלא אם עברו אחוז מסוים.

דני נוה: זה יותר הגיוני בעיני.

אמנון רובינשטיין: אני מציע שנאמץ את ההצעה כמו במימון מפלגות לגבי מי שעבר אחוז אחד.

אמנון לורך: אתה הורג את הדמוקרטיה.

פנחס מעוז: אתה מבדיל בין מועמד לראש הממשלה שמסיר את המועמדות שלו ברגע האחרון, לבין רשימה שמתמודדת.

פנחס מעוז: אתה יכול לחסום אנשים מלהתמודד?

אמנון לורך: רשימה שקיבלה פחות מ-1,500 חתימות צריך להכפיל זאת פי 4 – 6000 קולות – תחולט הערבות, או רשימה שהגישה מועמדות ואחרי תחילת התעמולה הפסיקה, תחלט לה את הערבות.

אמנון לורך: עם אחוז החסימה אתה הורג את הדמוקרטיה.

אמנון רובינשטיין: מה עושות רוב הדמוקרטיות שם אחוז החסימה הוא 4% או 5%?

אמנון לורך: הן לא נכנסות, הן לא מקבלות קנס על השתתפות בתהליך דמוקרטי.

אמנון רובינשטיין: בצרפת כן.

גבי דאוס: אני מציע שמפלגה שנמצאת בכנסת היוצאת ומתמודדת לכנסת הבאה לא תצטרך לתת ערבות.

דורית ואג: זו פגיעה בשוויון.

דורית ואג: ממילא יש יתרון למי שבכנסת על פני מישהו חדש ואתה רוצה להקשות עליו עוד יותר.

גבי דאוס: אם את מכירה את חוקי הבחירות יש הרבה מקרים שבהם זה המצב.

אמנון רובינשטיין: פה זה לא מוצדק.

גבי דאוס: המפלגה הזאת לא צריכה לתת ערבות מכיוון שמכירים אותה וכמעט בטוח שהיא תעבור.

גבי דאוס: דבר שני.

גבי דאוס: מועמד לראש ממשלה שמוריד את המועמדות שלו 7 ימים לפני כן צריך לתת ערבות כי ועדת הבחירות מוציאה המון כסף על הנושא הזה.

גבי דאוס: רשימה שבכלל לא מופיעה בכנסת אלא מודיעה שבוע לפני כן חייבת לתת ערבות.

דורית ואג: רשימה שרצה עד הסוף ולא נכנסת, או שהיא מקבלת מעט קולות מגיע לה עוד עונש?

גבי דאוס: כן.

דני נוה: בענין של המועמד אנחנו לא קונסים אותו בחילוט הערבון אם הוא לא נבחר, אנחנו קונסים אותו רק אם הוא מסיר את מועמדותו.

דני נוה: לעומת זאת, לגבי סיעות אנחנו קונסים אותן לא אם הן מסירות את מועמדותן אלא גם אם הן ממשיכות עד הסוף ופשוט לא עוברות את אחוז החסימה.

דני נוה: יש כאן בעיה.

דני נוה: הדבר הנכון הוא לקבוע את הכלל הזה לגבי מועמד ורשימה שבסופו של דבר עד מועד מסוים מסירים את המועמדות.

דני נוה: לחלופין אני מסכים שזה יהיה לגבי מפלגות שמתמודדות אבל הרף צריך להיות יותר נמוך.

אמנון רובינשטיין: שליש מאחוז החסימה.

דני נוה: אולי שליש מאחוז החסימה.

דני נוה: אני לא יודע אם לגבי עקרון השוויון זה יעמוד במבחן בג"צ.

דני נוה: יש פה בעייתיות.

פנחס מעוז: למרות שאני בדעה שכל מי שמסיר ברגע האחרון את המועמדות שלו, בין אם זה מועמד לראש הממשלה ובין אם זו מפלגה צריך לחלט להם את הערבות, אני מזכיר שבדיון הקודם נאמר שזה עלול לגרום למועמד שרוצה להוריד את המועמדות שלא להוריד אותה ותישאר מועמדות הסרק שלו רק כדי לא לשלם את הערבות.

עו"ד אהוד שיל"ת: זה נכון.

עו"ד אהוד שיל"ת: אם נקנוס רק את זה שמסיר מועמדות, הוא לא יסיר את המועמדות.

עו"ד אהוד שיל"ת: הוא יודיע לכולם: אל תצביעו בשבילי, או שהוא לא יודיע אבל פורמלית הוא לא יסיר את המועמדות ואז הוא עבר את המבחן ויקבל את הכסף חזרה.

עו"ד אהוד שיל"ת: אני חושב שהמבחן צריך להיות מינימום של קולות שהוועדה צריכה להחליט עליו, אולי שליש מאחוז החסימה.

אמנון רובינשטיין: ועדת הבחירות המרכזית כותבת שזה היה המצב לפני כניסתו לתוקף של חוק המפלגות.

עו"ד אהוד שיל"ת: השאלה היא אם צריך להשאיר את המצב כמו שהוא או שאפשר לשנות.

עו"ד אהוד שיל"ת: בעיה נוספת, ברשימות הקיקיוניות יש מפלגות שאין להן ענין לרוץ ולהשיג איזה אידיאל פוליטי – כמו "חוק הטבע" – אלא זה ענין פרסומי גרידא.

עו"ד אהוד שיל"ת: בדש עשה פרסומת בטלוויזיה.

עו"ד אהוד שיל"ת: זה מחייב אותנו לקבוע מדד כמה קולות הוא קיבל.

עו"ד אהוד שיל"ת: לכן אני מציע שאם הוא יקבל X קולות – הערבות תוחזר לו; קיבל פחות מה-X הזה – הערבות תחולט.

עו"ד אהוד שיל"ת: הוועדה תקבע את ה-X הזה, תמיד יהיה מספר שרירותי אבל סביר, לא גבוה מדי ולא נמוך מדי כדי שאם הוא יתמודד בכנות הוא ישיג מספר כזה של קולות.

אמנון רובינשטיין: אם נבטל את שידורי התעמולה בחינם הבעיה לא תתעורר?

עו"ד אהוד שיל"ת: אני לא בטוח.

אמנון רובינשטיין: אני צופה שבבחירות הבאות עשרות חברות מסחריות יקימו רשימות פיקטיביות כי אתה מקבל 10 דקות בטלוויזיה בשני הערוצים, זה מיליונים, זה יותר מכל הערבות.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת נווה העלה הסתייגות עקרונית אם בכלל צריך ערבות וגם לגבי סיעות כי יש כאן כאילו פגיעה בעקרון השוויון.

אמנון רובינשטיין: מה היה פעם?

עו"ד אהוד שיל"ת: פעם סיעות בכנסת לא היו צריכות לתת פקדון אלא רק רשימות חדשות.

אמנון רובינשטיין: זה עבר מבחן בג"צ?

עו"ד אהוד שיל"ת: זה רץ שנים.

אמנון רובינשטיין: יש הצעת ביניים שסיעה שאינה עוברת את אחוז החסימה ולא נכנסת לכנסת הבאה מקבלת כמו ברשויות המקומיות.

אמנון רובינשטיין: אם היא עוברת 40% מאחוז החסימה היא לא צריכה להחזיר את הערבון.

אמנון רובינשטיין: זה נראה לכם?

דני נוה: זה נשמע סביר.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מחליטים שיהיה ערבון לרשימת מועמדים ולמועמד לראש ממשלה.

עו"ד סיגל קוגוט: לגבי מועמד לראש ממשלה.

עו"ד סיגל קוגוט: חשבנו שזה לא טוב שאדם יתפטר או יחליט לא להתפטר מתוך שיקולים כלכליים.

עו"ד סיגל קוגוט: באופן מעשי הוא תמיד יכול להגיד: אני לא רוצה לשלם אל תצביעו בשבילי.

עו"ד סיגל קוגוט: גם חשבנו שאם באמת הוא רוצה להסיר את מועמדותו זה לא מתאים שהוא יתפטר בגלל כסף.

עו"ד סיגל קוגוט: לגבי שידורי תעמולה יש הצעת חוק לקבוע במסגרת חוק התעמולה הפקדה ואם מישהו משתמש בעשר הדקות ולא רץ, מחלטים לו אותה.

אמנון רובינשטיין: אם הוא רץ והוא מקבל 100 קולות?

אמנון לורך: גם כן יחלטו לו כי זה מתחת למספר שהזכרת.

אמנון רובינשטיין: למה זה לא חל על מועמד לראש הממשלה?

דני נוה: אפשר להחיל את הרף גם על מועמדים ולא רק על סיעות.

אמנון רובינשטיין: הפילוסופיה של חוק הבחירה הישירה היא ששתי המפלגות הגדולות הן שמתמודדות על ראשות הממשלה ולא כל מיני מועמדים אחרים.

אמנון רובינשטיין: ערבות אולי תעזור לתקן את זה.

דני נוה: כמו שמוצע פה לגבי סיעות אם הן מקבלות אחוז מסוים, אפשר לקבוע אותו הדבר גם לגבי מועמדים.

עו"ד סיגל קוגוט: אין מועמד שרץ לבד, הוא חייב לרוץ מטעם מפלגה.

דני נוה: הבעיה היא שהסיעה שלו יכולה להמשיך לרוץ ואישית הוא מתפטר ברגע האחרון.

תמר אדרי: כמו בני בגין.

פנחס מעוז: מועמד לראש ממשלה צריך להביא 50,000 חתימות, אם הוא לא מצליח להביא בקלפי 50,000 קולות זה יחולט.

פנחס מעוז: כך לפחות יש לך מספר לא שרירותי.

אמנון רובינשטיין: ואם הוא מתפטר?

אמנון לורך: גם יחלטו לו.

אמנון לורך: אם לא קיבלת 50,000 קולות, או שהסרת את המועמדות שלך יחלטו לך וזהו.

אופיר פינס-פז: יש בזה היגיון רב.

אמנון רובינשטיין: אני מבקש ממשרד המשפטים להכין את הצעת החוק.

אמנון רובינשטיין: הרעיון הוא שכל סיעה חייבת להגיש ערבות, אני לא יכול לעשות אפליה בין סיעות קיימות לבין סיעות חדשות, בג"צ יפסול את זה.

גבי דאוס: מפלגה קיימת מקבלת מקדמה בלי ערבות.

אמנון רובינשטיין: זה לא עמד במבחן בג"צ.

אמנון רובינשטיין: למשל, צומת רצה ולא עברה את אחוז החסימה.

אמנון רובינשטיין: אני מציע שהערבות תהיה בגובה יחידת מימון של חבר כנסת.

עו"ד סיגל קוגוט: 1,330,000 שקל?

עו"ד סיגל קוגוט: זו הגזמה.

אופיר פינס-פז: חצי יחידת מימון.

אמנון רובינשטיין: שליש.

אופיר פינס-פז: שליש זה כלום למועמד לראשות ממשלה.

עו"ד סיגל קוגוט: זו המפלגה שמשלמת.

אופיר פינס-פז: אותה ערבות תהיה לרשימה ואותה ערבות למועמד לראשות ממשלה?

אופיר פינס-פז: למה לא לתת ערבות יותר גדולה למועמד לראשות ממשלה, זה היקף יותר גדול.

אופיר פינס-פז: אני מציע שזה יהיה יחידת מימון אחת למועמד לראשות ממשלה, וחצי יחידת מימון לסיעה.

אמנון רובינשטיין: זה הרבה כסף לסיעה.

תמר אדרי: פעם זה היה בסביבות 40,000 שקל.

אופיר פינס-פז: נעשה שליש יחידת מימון לסיעה, חצי יחידת מימון למועמד לראשות ממשלה.

אמנון רובינשטיין: כל הרשימות יפקידו את הערבות הזאת.

עו"ד סיגל קוגוט: אם אותה רשימה גם מגישה מועמד היא תשלם כפול גם את השליש וגם את החצי?

עו"ד סיגל קוגוט: היא תשלם מיליון שקל?

אופיר פינס-פז: כן.

אופיר פינס-פז: אנחנו רוצים להרתיע התמודדות פיקטיבית.

אופיר פינס-פז: את יודעת כמה עולה להתמודד לראשות ממשלה.

גבי דאוס: מדברים פה על מאות אלפים.

גבי דאוס: רשימה חדשה לא תביא לא 500,000 ולא מיליון שקל.

אופיר פינס-פז: דיברנו על 300,000 שקל.

גבי דאוס: הם לא יכולים להביא 300,00 שקל, אתה תהרוס אותם.

אמנון רובינשטיין: נכין הצעת חוק בלי גובה הערבות.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה שגם נציגי סיעות קטנות ישתתפו בדיון הזה.

עו"ד סיגל קוגוט: נכתוב: וכן סיעה או רשימה שמגישה מועמד לראש הממשלה.

אמנון רובינשטיין: כן.

אמנון רובינשטיין: הערבות תחולט לטובת אוצר המדינה.

אמנון רובינשטיין: כמה זה יהיה לגבי סיעה שלא קיבלה מספיק קולות?

אמנון לורך: 0.4% מהקולות.

אמנון רובינשטיין: אנחנו לא יודעים מהו אחוז החסימה.

אופיר פינס-פז: 40% מאחוז החסימה.

אמנון רובינשטיין: 0.4% מהקולות הכשרים.

אמנון רובינשטיין: מועמד צריך לקבל 50,000 קולות.

אמנון רובינשטיין: וכשהוא מתפטר לאחר המועד שייקבע?

אמנון לורך: אם הוא הגיש מועמדות מתחילים לייצר את הפתקים שלו קצת אחרי זה.

אמנון לורך: אני מציע שזה יהיה אם הוא הגיש מועמדות וירד מהמועמדות שלו בכל עת.

אמנון רובינשטיין: זה נשמע סביר.

אמנון רובינשטיין: אתם מוכנים לזה?

עו"ד סיגל קוגוט: זה לא בסדר כי בגלל כסף אתה מונע ממישהו להתפטר.

אופיר פינס-פז: סיגל אומרת שאדם לא יסיר את מועמדותו רק כדי לא לאבד את הערבות.

אמנון לורך: אם הוא לא קיבל 50,000 קולות יקחו לו את הערבות.

אמנון לורך: כשהוא מגיש מועמדות הוא משגע מדינה שלמה.

אמנון רובינשטיין: בלאו הכי זה יחול אם הוא לא יקבל 50,000 קולות.

אמנון רובינשטיין: היה לנו המקרה של בגין.

אופיר פינס-פז: בני בגין לא היה מקבל 50,000 קולות?

אמנון לורך: זו היתה טקטיקה שהובילה אותו להוריד את המועמדות.

אמנון רובינשטיין: אנחנו רוצים להרתיע מועמדי שווא כאלה.

אמנון רובינשטיין: לא רק שזה מעוות את תוצאות הבחירות אלא זה גורם למצב שבהסכמים קואליציוניים קונים מועמדים.

גבי דאוס: אין פה נציג אחד מהסיעות הקטנות, הן לא יסכימו לזה.

גבי דאוס: אתם "דופקים" אותן.

אופיר פינס-פז: א.

אופיר פינס-פז: זה לא נכון.

אופיר פינס-פז: ב.

אופיר פינס-פז: יש פה נציג של סיעה קטנה.

דני נוה: בני בגין הוא דוגמה טובה.

דני נוה: נניח שאם היינו במצב הזה לפני הבחירות האחרונות ובני בגין היה חושב שהוא עשוי לקבל 50,000 קולות, הוא לא היה מסיר את המועמדות.

אמנון רובינשטיין: החוק יוצא מתוך הנחה שהוא אוסף 50,000 קולות כדי להיות מועמד.

אופיר פינס-פז: אני מציע שאם הוא מסיר את מועמדותו 21 יום לפני הבחירות הוא נקנס במחצית, צריך לתת לו רף לרדת.

עו"ד סיגל קוגוט: למה לקנוס מי שמתפטר?

עו"ד סיגל קוגוט: אתה רק תעודד סיבוב שני.

עו"ד סיגל קוגוט: אם הוא מתפטר יום לפני הבחירות אתה לא קונס אותו.

עו"ד סיגל קוגוט: אם הוא רץ ולא מביא 50,000 קולות אז אתה עושה זאת.

עו"ד סיגל קוגוט: אם הוא מתפטר ונשארים רק שני מועמדים ולא יהיה סיבוב שני זה יותר טוב.

אמנון לורך: ועדת הבחירות המרכזית מאשרת מועמדים ורשימות 25 יום לפני הבחירות.

אמנון לורך: לפי דעתי זה צריך להיות התאריך החותך ומאותו הרגע מדפסת הכסף של מדינת ישראל כתוצאה מהגשת המועמדות מתחילה לרוץ.

אמנון לורך: אם הוא הגיש מועמדות ביום ה-25 ועד המועד שהוועדה מאשרת הוא ירד – לא קרה כלום.

אמנון רובינשטיין: עמדת משרד המשפטים היא שצריך לעודד את ההתפטרות עד לרגע האחרון.

עו"ד סיגל קוגוט: עד יום לפני הבחירות, כדי שלא יהיו הרבה מועמדים.

אופיר פינס-פז: זה בניגוד לעמדה של השופט מצא.

אופיר פינס-פז: השופט מצא אומר שזה מצב לא סביר שמורידים מועמדות ב-24 השעות האחרונות.

פנחס מעוז: אם אתה מוריד ברגע האחרון את המועמדות, יומיים או שלושה לפני הבחירות, מי שיעשה את השיקול הטקטי ויודע שהוא לא יתפטר כדי לא להפסיד את הכסף ייכנס מפני ש-50,000 לא יתמכו בו.

פנחס מעוז: מי שרוצה להשיג מטרה פוליטית בהתפטרות שלו הרי הוא מונע את התוצאה שהוא רוצה להגיע אליה כי 50,000 לא יעשו את מה שהוא רוצה.

אופיר פינס-פז: בפועל, בכל קביעה שלנו תמיד אדם יוכל לבוא אל הציבור, לעשות מסיבת עתונאים ולהגיד: אני הורדתי את המועמדות שלי, אני תומך במוישה, והוא כבר הסיר את המועמדות.

פנחס מעוז: אבל הוא ייקנס על ה-50,000.

פנחס מעוז: 50,000 הקולות הם ההרתעה והם ילכו לאיבוד.

אמנון רובינשטיין: יש עוד דרך והיא לוותר על הערבות ולהגדיל את המספר מ-50,000 ל-75,000.

אמנון רובינשטיין: אני מדבר על הרעיון לוותר על הקנס על ההתפטרות.

אמנון לורך: אדם מתפטר בבוקרו של יום הבחירות, או יומיים לפני הבחירות.

עו"ד סיגל קוגוט: אז לא קונסים אותו.

אמנון רובינשטיין: יש כאן סיבוך.

אופיר פינס-פז: עובדה ששלושה מועמדים התפטרו.

אמנון רובינשטיין: אם היה קנס אולי לא היו מתפטרים, זה מה שאומר משרד המשפטים.

אמנון לורך: אני רוצה לשכנע את חברי הכנסת שמעבר לפוליטיקה המפלגתית והטקטיקות עם בני בגין או בלעדיו תסתכלו איך אנחנו נראים כמדינה.

אמנון לורך: לא יכול להיות שאדם שלא מתכוון לרוץ עד הסוף יגיש את מועמדותו.

אופיר פינס-פז: הוא התכוון ועוד איך.

אמנון לורך: לא יעזור פה לאף אחד בחדר, בני בגין הגיש מועמדות ולא היה לו צל צלה של מחשבה שהוא עשוי להיבחר.

אמנון לורך: לא היה סקר אחד שנתן לו יותר מכמה אחוזים.

דני נוה: זה לא נכון.

דני נוה: להערכתי בני בגין רצה להיות מתמודד ובקונסטלציה שנוצרה הוא החליט להסיר את המועמדות.

אמנון לורך: בוודאי שהוא רצה אבל זה היה בלי כוונה אמיתית ובלי שהוא חשב שיש לו סיכוי אמיתי להיבחר, 25 יום לפני הבחירות הוא לא חשב לרגע שהוא הולך להיבחר, ואני מכיר את בני בגין הרבה שנים ובכל זאת הוא החליט לתזז מדינה שלמה.

אמנון לורך: אנחנו כמדינה לא צריכים להרשות את זה.

אמנון רובינשטיין: רפול לא קיבל יותר מ-1,000 קולות.

אמנון רובינשטיין: אנחנו עושים כאן מהפכה ואני מציע שנלך בשלבים ולא בבת אחת.

אופיר פינס-פז: למה לא אמרת את זה כשעשית את חוק הבחירה הישירה?

אמנון רובינשטיין: רציתי אז הגדלת אחוז החסימה אבל המפלגות התנגדו אז, הן הסכימו ואחר-כך חזרו בהן.

אמנון רובינשטיין: אז דיברנו על 4% אחוז חסימה.

אמנון רובינשטיין: אמרנו שלגבי רשימה זה יהיה 0.4% מאחוז החסימה, ולגבי מועמד נלך בלי קנס על התפטרות והמועמד צריך לתת ערבות.

אמנון רובינשטיין: אבל אם הוא לא מקבל 50,000 קולות הערבות מחולטת.

אמנון רובינשטיין: זה מקובל?

אופיר פינס-פז: זה נשמע סביר.

אמנון לורך: נניח שהקמתי רשימת נ"י, גמרתי את התעמולה בטלוויזיה, התפטרתי, אז לא קורה לי כלום?

אמנון רובינשטיין: אם אתה לא מקבל 0.4% מהקולות.

אמנון לורך: זאת אומרת, אם רצתי לראשות ממשלה ולא קיבלתי 50,000 קולות בין אם בגלל שהתפטרתי ובין אם לא קיבלתי קולות בקלפי יחלטו לי את הערבות?

אמנון רובינשטיין: נכון.

אמנון לורך: אם כך, מפלים בין ראש ממשלה לבין מפלגה.

אמנון לורך: לגבי מפלגה אם היא לא קיבלה את 0.4%, לא משנה מדוע, גם אם ירדו, נפלו, התפטרו הלכה להם הערבות; ולגבי ראש ממשלה רק אם הוא לא קיבל את 50,000 הקולות לוקחים לו את הערבות.

דני נוה: לא לוקחים לו.

אמנון רובינשטיין: לא קבענו את גובה הערבות אלא נקבע אותה בישיבה אחרת.

אמנון רובינשטיין: אנחנו קובעים שרשימת מועמדים שלא מקבלת 0.4% מהקולות הכשרים תשלם את הערבות.

אופיר פינס-פז: כמה זה היום?

אמנון רובינשטיין: 10,000.

אמנון לורך: 8,000, ורוב אלה שרצו לא קיבלו את זה.

אופיר פינס-פז: קח את רפול לדוגמה, הם השקיעו הכול ולבסוף קיבלו 800 קולות, אני בטוח שהוא נמצא עכשיו בחובות גדולים.

אמנון רובינשטיין: אתה מציע להוריד את זה ל-0.3%?

אופיר פינס-פז: אני מציע להעלות את זה משום שכל אדם בטוח בהצלחה שלו והוא אומר: מה, אני לא אקבל 10,000 קולות?

אמנון רובינשטיין: אתה מציע 0.5?

אופיר פינס-פז: אני מציע ללכת לפי המתכונת של הרשויות המקומיות.

אמנון רובינשטיין: זה 0.75%.

אופיר פינס-פז: ברשויות המקומיות לא קיבלת מנדט.

עו"ד אהוד שיל"ת: שם יש ערבון לרשימה חדשה ואם קיבלת מנדט מחזירים לך את הערבות, לא קיבלת – מחלטים לך אותה ולא משנה כמה קולות קיבלת.

עו"ד אהוד שיל"ת: הערבון לרשימה הוא עם מנדט או בלי מנדט.

עו"ד אהוד שיל"ת: לגבי ראש רשות אם הוא קיבל 10% מהקולות הכשרים שניתנו למועמדים לראש רשות מחזירים לו את הערבון למרות שהוא לא נבחר.

אמנון רובינשטיין: אולי נחיל פה את כל העקרונות של הבחירות ברשויות המקומיות.

עו"ד אהוד שיל"ת: לגבי המימון היה כלל שאם זכית במנדט מגיע לך מימון, אם לא זכית לא מגיע לך.

עו"ד אהוד שיל"ת: תיקנו את זה וקבעו שאם הוא קיבל קולות בשיעור של מחצית המודל הוא זכאי ל-60% ממנדט אחד מימון, כמו המקדמה.

אופיר פינס-פז: אני מציע להחיל את זה לגבי הערבות פה.

אופיר פינס-פז: אם הוא זכה בחצי הקולות שבהם מספיק לעבור את אחוז החסימה, לא לוקחים לו את הערבות ומחזירים לו אותה; אם הוא לא הגיע ל-50% מאחוז החסימה, הוא משלם את הערבות.

דני נוה: אני מוכן ללכת לגישה שלמעשה יותר מקילה.

אמנון רובינשטיין: לחצי מאחוז החסימה?

אופיר פינס-פז: אם הוא מקבל חצי מאחוז החסימה על-פי הקולות הכשרים מחזירים לו את הערבות.

תמר אדרי: לפי הבחירות הקודמות זה בערך 25,000 קולות.

אמנון רובינשטיין: אנחנו עדיין לא יודעים מה אחוז החסימה.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מקבלים את ההצעה של חבר-הכנסת פינס.

אמנון לורך: תעשה אותו הדבר לגבי מועמד לראשות ממשלה.

אמנון לורך: אם אני רץ לכנסת יש 120 כסאות כאלה ועל זה אתה מעניש אותי, אבל אם אני רוצה להיות ראש ממשלה זה בסדר?

אמנון לורך: אתה יודע מה זה חצי מאחוז החסימה כשאני צריך לקבל למעלה מ-20,000 קולות ואם לא אתה מכה אותי בכיס עד הסוף, לעומת זאת מי שיש לו די כסף לרוץ לראשות ממשלה והוא מוישה גרוס גדול, אותו אני לא מעניש.

אמנון רובינשטיין: אנסה לסכם.

אמנון רובינשטיין: כל הרשימות מגישות ערבות ונקבע אחר-כך את גובה הערבות.

אמנון רובינשטיין: רשימה שעוברת 50% מאחוז החסימה מקבלת את הערבות בחזרה.

אמנון רובינשטיין: מועמד לראש הממשלה גם כן צריך להגיש ערבות והוא מקבל אותה בחזרה אם הוא קיבל בבחירות לראשות הממשלה את מספר הקולות שנקבע.

אמנון רובינשטיין: 50,000 או 75,000?

עו"ד אהוד שיל"ת: 50,000.

אמנון לורך: תעשה גם את זה לפי אחוז החסימה.

אמנון רובינשטיין: נכתוב מכתב לסיעות שיש הצעה ל-50,000, ויש הצעה ל-75,000.

אמנון רובינשטיין: מועמד לראש הממשלה שמקבל מעל מספר הקולות הזה מקבל בחזרה את הערבות, אם הוא מקבל פחות מזה הערבות מחולטת.

אמנון רובינשטיין: אני מבקש שתכינו הצעת חוק בענין זה.

דני נוה: ואם הוא מתפטר?

אמנון רובינשטיין: ההתפטרות לא שייכת לזה.

עו"ד סיגל קוגוט: למועמד לראש ממשלה לא מחלטים את הערבות.

אופיר פינס-פז: אם רשימת מועמדים מסירה את מועמדותה היא לא מקבלת את הערבות בחזרה; ומה קורה אם מועמד לראש ממשלה מסיר את מועמדותו?

אמנון רובינשטיין: אני לא צריך לחלט לו את הערבות כי די לי בתוצאות.

אופיר פינס-פז: צריך לכתוב את זה.

עו"ד סיגל קוגוט: אנחנו נכתוב את זה במפורש.

אמנון רובינשטיין: אנחנו חוזרים לנושא של התפטרות מועמד לראש ממשלה.

אמנון רובינשטיין: קודם אנחנו צריכים להחליט אם בכלל צריך להגביל את סמכות ההתפטרות.

אמנון רובינשטיין: לפי ההצעה של ועדת הבחירות המרכזית אם הוא מתפטר ביום הבחירות הקולות פסולים.

אמנון רובינשטיין: נכון?

אמנון רובינשטיין: זה מה שהשופט ביקש.

אמנון לורך: בדו"ח שכתב השופט הוא אמר שזה מצב בלתי נסבל ושהוא משאיר את זה פתוח.

תמר אדרי: במכתב שלי כתבתי:

תמר אדרי: על הוועדה להחליט החלטה עקרונית מה ייעשה עם הקולות שניתנו למועמד לראש ממשלה מתפטר והאם הקולות הללו הם בגדר קולות פסולים או כשרים.

אמנון רובינשטיין: כבר עברנו שלב, אמרנו שאנחנו מאפשרים לו להתפטר עד מועד מסוים מפני שיש גם בעיה טכנית.

אופיר פינס-פז: מה קורה אם הוא מתפטר אחרי המועד הזה?

אמנון רובינשטיין: סופרים את הקולות.

אופיר פינס-פז: אם הוא מתפטר ב-72 השעות האחרונות לא מוציאים את הפתקים שלו מהקלפי?

אמנון רובינשטיין: לא מוציאים את הפתקים, סופרים אותם.

דני נוה: המשחק הפוליטי בענין הזה מוגבל עד למועד מסוים והשאלה היא אם זה 24 שעות קודם, 48 שעות, 72 שעות.

אמנון לורך: אל תשכח שיש גם שבת.

תמר אדרי: לפי החוק הבחירות הן ביום שלישי.

תמר אדרי: בפעם האחרונה הן היו ביום שני.

אופיר פינס-פז: אני מציע שאדם יוכל להתפטר עד מוצאי שבת.

דני נוה: אתה גורם לחילול שבת.

דני נוה: זה צריך להיות עד ערב שבת.

אופיר פינס-פז: עד כניסת השבת לפני יום הבחירות.

אמנון רובינשטיין: אני אומר שזה יהיה 72 שעות לפני תחילת יום הבחירות.

אופיר פינס-פז: זה נופל על שבת.

תמר אדרי: אם זה שבת, לפי החוק זה עובר ליום ראשון.

אמנון רובינשטיין: אז נקבע 48 שעות לפני כן.

אמנון לורך: זה לא מעשי כי ההתפטרות היא אקט שבו המועמד צריך להתייצב אצל כבוד השופט ולחתום.

אמנון לורך: לא השופט יהיה פה בשבע בבוקר ולא המועמד יהיה פה בשבע בבוקר.

אמנון לורך: תעשה את זה עד 45 שעות קודם כדי שזה יהיה 10 בבוקר.

אמנון רובינשטיין: קבענו שזה עד 48 שעות קודם.

דורית ואג: ואם הוא מתפטר עד 48 שעות לפני פתיחת הקלפיות?

אמנון רובינשטיין: הקולות לא נספרים.

עו"ד אהוד שיל"ת: אנחנו לא יכולים לא לספור קולות.

עו"ד סיגל קוגוט: אם הוא מתפטר לפני כן הקולות של החיילים והנציגויות יהיו פסולים.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה לסכם.

אמנון רובינשטיין: אם מועמד לראשות הממשלה מתפטר עד 48 שעות לפני מועד הבחירות הקולות שלו לא נספרים או פסולים והוא מקבל בחזרה את הערבות.

דורית ואג: מה קורה בזמן מ-48 השעות ועד לפתיחת הקלפיות?

דני נוה: גם אם הוא הודיע שהוא לא מועמד הוא נחשב כמועמד.

עו"ד סיגל קוגוט: הוא נרשם כמועמד, הוא חייב לרוץ , וסופרים את הקולות.

אמנון רובינשטיין: הקולות כשרים ואז סופרים את זה עם 50,000 או 75,000 הקולות והערבות הולכת לפי התוצאה.

דני נוה: מה שנותן לו דירבון עוד יותר גדול להתפטר לפני כן.

אמנון רובינשטיין: המטרה שלנו היא למנוע מניפולציות.

תמר אדרי: הענין של הקולות הפסולים חשוב לא רק לגבי הערבון אלא בשביל לדעת אם יש סיבוב שני או לא.

אמנון לורך: החקיקה הזאת מכתיבה מניפולציה כי בחוק קבעתם שניתן לשחק, זה יותר גרוע ממצב שבו לא כותבים כלום.

דני נוה: גם היום מותר לשחק אבל אתה מגביל את אפשרויות המשחק.

אמנון רובינשטיין: החלטנו וקיבלנו את הדברים.

אמנון רובינשטיין: נחלק את הנוסח.

אמנון רובינשטיין: תודה רבה.

אמנון רובינשטיין: הישיבה נעולה.