ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 119, 2000-05-16 10:15

אמנון רובינשטיין: הישיבה פתוחה.

אמנון רובינשטיין: הנושא שבפנינו אישור תקנות כרטיסי חיוב (תיקון), התש"ס-2000.

אמנון רובינשטיין: הישיבה הקודמת הסתיימה בכך שביקשתי מבנק ישראל נתונים השוואתיים לגבי האיחוד האירופי.

אמנון רובינשטיין: אני שואל אם יש אפילו דירקטיבה בבריסל בנושא של כרטיסי החיוב האלה כדי שנדע אם יש צורך בחובת דיווח נוספת או אם יש הגבלות סכום במדינות אחרות על-מנת להימנע מביורוקרטיה מיותרת.

אמנון רובינשטיין: לפי הצעתו של חבר-הכנסת רביץ צריך היה לצמצם כאן.

אמנון רובינשטיין: אתה זוכר את הענין הזה?

אברהם רביץ: כן אבל אני לא יודע מה נשאר פתוח.

אברהם רביץ: הענין של הדיווח גמור.

דורית ואג: נשאר פתוח הענין של הארנק האלקטרוני.

שלמה שהם: היתה שאלה איך למסור את הדיווח.

קריאה: זה נמצא בפרוטוקול אבל לא בתקנות.

אמנון רובינשטיין: נגמור את ענין הדיווח ונראה מה הלאה.

עו"ד א' מונטג: חלק מהנושאים שנמסר לנו עליהם בשבוע שעבר לא הושלמו בניסוח שמונח בפני הוועדה.

עו"ד א' מונטג: קודם, הנושא של כרטיס אשראי רגיל לגבי עיסקאות בחוץ-לארץ.

עו"ד א' מונטג: בדיון בפעם האחרונה בוועדה הוסכם על דיווח לפי בקשה של הלקוח, זה מה שמופיע כאן בסעיף קטן (ב).

עו"ד א' מונטג: בסעיף קטן (ג) נאמר: "הפירוט יימסר ללקוח באמצעי מקובל בהסכמתו של הלקוח".

עו"ד א' מונטג: על-פי הפרוטוקול נראה לנו שהמלה "בהסכמתו" אינה מדויקת וצריך להיות על-פי בחירתו של הלקוח.

עו"ד א' מונטג: דבר נוסף שמבחינתנו חסר – גם הרב רביץ הזכיר זאת ונדמה לי שזה הוזכר גם בסיכום – שתוטל על חברות כרטיסי האשראי החובה להודיע ללקוח שיש להן אפשרות להיענות לדרישה הזאת והן יודיעו זאת בדיווח החודשי שבין ובין כך הן מוסרות.

מוטי פיין: אני יכול לצטט מה נאמר: הוא יכול לבדוק ולדרוש שיוצעו לו חלופות.

אמנון רובינשטיין: זה יהיה חלק מההודעה.

אמנון רובינשטיין: למי יש הסתייגות לגבי ההערה של חבר-הכנסת רביץ שהלקוח צריך לקבל הודעה על האופציות העומדות לרשותו?

אמנון רובינשטיין: בבקשה, עורך דין סלע.

עו"ד עמי סלע: אני כאן מטעם איגוד הבנקים וגם מטעם חברות כרטיסי אשראי "ישראכרט" ופועלים אמריקן-אכספרס.

עו"ד עמי סלע: לא אהבנו את הענין הזה, אנחנו לא חושבים שיש מקום לתקנה כזאת אבל אנחנו נודיע ללקוחות, לא עלה על דעתנו לא לשלוח את ההודעות.

עו"ד עמי סלע: אם זו תהיה הגזרה, לאור זה שכתוב שהתחולה היא מה-1 ביוני אי-אפשר להיערך להודעת הודעות לציבור לקוחות תוך שבועיים ימים משום שסטייטמנט מוכן לדפוס זמן רב לפני כן.

עו"ד עמי סלע: לנו היה נוח לעשות זאת מה-1 באוגוסט.

אמנון רובינשטיין: נסכם שרק התקנה הזאת תחולתה מה-1 באוגוסט.

עו"ד עמי סלע: זה לא כצעקתה.

עו"ד עמי סלע: למעלה מ-20 שנה אנשים מקבלים סטייטמנט פעם בחודש.

דורית ואג: כתוב שתחולתן של כל התקנות מ-1 ביוני.

דורית ואג: ממילא זה לא יפורסם עד אז.

אמנון רובינשטיין: נעשה את כל התקנות מ-1 באוגוסט.

אמנון רובינשטיין: מר שהם, תקרא בבקשה את הסעיף.

שלמה שהם: בתקנה 1 אחרי (ג) יבוא (ד) בו ייאמר: המנפיק יודיע ללקוח על זכויותיו לפי סעיפים קטנים (ב) ו-(ג).

מוטי פיין: זה צריך לבוא בכל הודעה חודשית.

עו"ד עמי סלע: זו בעיה.

עו"ד עמי סלע: מרוב האינפורמציה שניתנת ללקוח ההודעה החודשית תצטרך לגדול או לבוא על חשבון פירוט חשוב יותר שאנחנו מפרטים.

אמנון רובינשטיין: לא אכנס לזה.

קריאה: איך הלקוח ידע שהוא יכול לבקש?

עו"ד עמי סלע: אנחנו נודיע לכל הלקוחות הקיימים וכל לקוח שנכנס יצטרך לבחור אם הוא רוצה את זה פעמיים בחודש.

שלמה שהם: אתה מסכים שהודעה כזאת תהיה לפחות פעם בחצי שנה?

עו"ד עמי סלע: כן.

אברהם רביץ: יהיה לך יותר זול להדפיס את זה על ההודעה החודשית מאשר לעשות הודעה מיוחדת.

אמנון רובינשטיין: נכתוב שזה יהיה פעם אחת בשישה חודשים אבל אני חושב שזה יהיה יותר זול בהודעה החודשית.

אמנון רובינשטיין: מה לגבי סעיף קטן (ג) "בהסכמתו של הלקוח"?

עו"ד עמי סלע: הניסוח כאן החטיא את מה שהוסכם עליו על-ידי כל הצדדים.

עו"ד עמי סלע: ההצעה צריכה לבוא מאתנו, אנחנו צריכים להציע ללקוח את החלופות והוא צריך לבחור ביניהן.

עו"ד עמי סלע: לפי הנוסח כאן אני יכול לעשות מה שאני רוצה אבל הוא צריך לבחור.

עו"ד עמי סלע: המדווח מציע את האמצעים המקובלים והלקוח בוחר.

שלמה שהם: אני מחייב אותך להציע אמצעים מקובלים כי מחר אתה יכול לומר שזה יהיה בדרך זו או אחרת.

שלמה שהם: זה צריך להיות אמצעי מקובל על-פי בחירתו של הלקוח.

עו"ד א' מונטג: אפשר לכתוב: הפירוט יימסר ללקוח באמצעי מקובל שיוצע לו על-ידי המנפיק, על-פי בחירתו של הלקוח.

שלמה שהם: הוא יכול להציע אמצעי מקובל אחת לשנתיים.

עו"ד עמי סלע: הכוונה היא לאמצעי כמו דואר או מסוף המחשב.

אמנון רובינשטיין: מר מונטג, תקרא בבקשה שוב את הצעתך לסעיף קטן (ג) בתקנה 1.

עו"ד א' מונטג: הפירוט יימסר ללקוח באמצעי מקובל שיוצע לו על-ידי המנפיק, על-פי בחירתו של הלקוח.

אמנון רובינשטיין: נצביע בסוף על הכול.

אמנון רובינשטיין: נותר לנו הנושא של הארנק האלקטרוני.

אמנון רובינשטיין: קראתי מאמר שהוא לא ממריא, גם באירופה.

עו"ד אלן זיסבלט: זה יכול להשתנות, בכל זאת מנסים.

עו"ד אלן זיסבלט: למשל בכל כרטיס סטודנט של האוניברסיטה העברית יש גם כרטיס תשלום.

מוטי פיין: למשל בניו-זילנד זה מאוד מפותח.

אברהם רביץ: אתם רוצים לתת לזה עכשיו לבוש חקיקתי?

עו"ד אלן זיסבלט: זה לא נפוץ אבל זה קיים.

עו"ד א' מונטג: בדף שלכם יש כותרת "תיקון תקנה 8" אבל התיקון עצמו נשמט.

עו"ד א' מונטג: בשעתו הוא היה מונח בפני ועדת המשנה של חבר-הכנסת הרב רביץ.

אמנון רובינשטיין: אתה צודק.

עו"ד א' מונטג: גם הוספת תקנה 8א וגם תיקון תקנה 8 אושרו בלי בעיה עם תיקון שהוסכם עליו ולכן זה לא נדון בפעם הקודמת במליאת הוועדה.

שלמה שהם: תיקון תקנה 8 אומר כך: 2.

שלמה שהם: בתקנה 8 לתקנות העיקריות אחרי פיסקה 6 יבוא: 2(7) היה כרטיס החיוב כרטיס תשלום – גם את מקום ואופן טעינת הכרטיס.

עו"ד א' מונטג: באותה ועדת משנה הסכימו כולם שבמקום "מקום" ו"אופן", שזה ספציפי, יהיה כתוב: סוג ואיפיון מקום טעינת הכרטיס.

עו"ד א' מונטג: היו"ר אמנון רובינשטיין: בענין הזה ביקשתי לדעת מה קורה באירופה.

עו"ד א' מונטג: האם ביררתם?

עו"ד א' מונטג: לא ביקשת לברר לענין זה, ביקשת לברר לענין ההחלטה שאם יהיה כרטיס שטוענים בו יותר מ-400 שקל יידרש גם פירוט של העיסקאות ללקוח מדי חודש.

עו"ד א' מונטג: לא מצאנו דרישה לפירוט על זה באירופה והבנו שהענין ירד.

שלמה שהם: צריך לכתוב: איפיון מקומות הטעינה ואופן טעינת הכרטיס.

עו"ד א' מונטג: לא כל מקום באופן פרטני.

אמנון רובינשטיין: הייתי רוצה לעודד את זה, כמה שפחות מזומנים בשוק זה יותר טוב.

אמנון רובינשטיין: החברות לא מתנגדות להצעה.

עו"ד א' מונטג: לא, הן ביקשו לשנות את זה.

עו"ד עמי סלע: אנחנו לא הבענו עמדה בענין הזה.

עו"ד א' מונטג: מי שביקשה את זה בזמנו היתה עורכת דין אורה דביר.

עו"ד עמי סלע: אנחנו מכירים את הנושא.

אמנון רובינשטיין: אם זה בהסכמה כללית אני מקבל.

אמנון רובינשטיין: במה שמקילים על החברות המנפיקות את הכרטיס האלקטרוני זה יותר טוב.

שלמה שהם: בסיפא של הסעיף יהיה כתוב: היה כרטיס החיוב כרטיס תשלום – גם את איפיון מקומות הטעינה ואופן טעינת הכרטיס.

עו"ד א' מונטג: דבר נוסף הוא הוספת תקנה 8א.

עו"ד א' מונטג: בוועדת המשנה היתה הסכמה לזה עם אותו התיקון שהיה בסעיף 8.

שלמה שהם: בסעיף 8א, במקום מה שכתוב יהיה כתוב: איפיון מקומות הטעינה ואופן טעינת הכרטיס.

עו"ד אלדר אלון: לפי הנוסח פה אפשר להבין שהכרטיס הוא פלסטי בלבד.

עו"ד אלדר אלון: אני רוצה לציין שהכרטיס גם יכול להיות כרטיס וירטואלי.

עו"ד עמי סלע: ההגדרה מצויה בחוק כרטיסי חיוב וכתוב בו שכרטיס הוא כל אמצעי.

אמנון רובינשטיין: אני מעמיד את התקנות להצבעה.

אמנון רובינשטיין: מי בעד?

אמנון רובינשטיין: הצבעה התקנות אושרו

אמנון רובינשטיין: אנחנו מאשרים את התקנות בכפוף לשלושת התיקונים שהוקראו לפרוטוקול.