ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 102, 2000-03-05 10:00

אמנון רובינשטיין: בוקר טוב.

אמנון רובינשטיין: אני פותח את ישיבת הוועדה.

אמנון רובינשטיין: הנושא הראשון שלנו הוא הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס' 5) (אגרת רישום מאגרי מידע).

אמנון רובינשטיין: מר שופמן, בבקשה.

יהושע שופמן: החוק תוקן לפני מספר שנים ונקבעה אגרה לרישום ולעיון, אבל האקט של הרישום הוא אקט חד-פעמי.

יהושע שופמן: המטרה של האגרה הזאת היתה לשמש לצורך פיקוח על מאגרי מידע, ואם זו תהיה אגרה חד-פעמית, אז ראשית כל המאגרים שכבר קיימים יהיו בעצם פטורים, ושנית – הם יוצאים ידי חובה פעם אחת ואינם משלמים את האגרה עבור הפיקוח השוטף בעצם.

יהושע שופמן: אנחנו ביקשנו לקבוע סעיף הסמכה לאגרה תקופתית שתיקבע לפי פרמטרים שייקבעו בתקנות, כמובן שיובאו לאישור הוועדה.

אמנון רובינשטיין: יש לכם איזו ידיעה מה יהיה גובה האגרה?

יוספה טפירו: אין לנו, אבל אנחנו בפירוש ניקח בחשבון את השוני שקיים, ויש לשר שיקול דעת לקבוע אגרה אחידה.

יוספה טפירו: אנחנו נפעיל שיקול דעת שייקח בחשבון את כל הפרמטרים.

דורית ואג: אנחנו קובעים אגרה ואנחנו לא יודעים מה הגובה שלה?

יהושע שופמן: ודאי.

יהושע שופמן: זה תמיד כך בחוקים.

אמנון רובינשטיין: זו הסמכה להתקין תקנות.

דורית ואג: אבל גובה האגרה יגיע הנה?

יהושע שופמן: בוודאי.

אמנון רובינשטיין: עורך-דין סף, יש לך מה להעיר על כך?

שמואל סף: האמת היא שלא הגעתי בנושא החוק הזה, למרות שעברתי על הצעת החוק.

שמואל סף: השאלה היא האם מדובר תמיד רק על אגרה חד-פעמית, או אגרה מתחדשת.

יהושע שופמן: תקופתית, זה מה שכתוב.

שמואל סף: השאלה האם לא צריך להרחיב את הכלים לקבוע את גובה האגרה.

שמואל סף: לא שאני בא בשם משרד המשפטים, אבל מי שינהל את זה עשוי לקבוע לבנק או אינני יודע- למי שמנהל מאגר מידע, אגרות של עשרות אלפים, ולמישהו אחר אגרה של 100 שקל, זאת אומרת אין כאן כלים, החוק הוא יותר מדי פלואידי.

יהושע שופמן: לא.

יהושע שופמן: כמו בעצם כל האגרות בחוקים – יש סעיף הסמכה בחוק – האגרה נקבעת על ידי השר, באישור שר האוצר, באמצעות ועדת האגרות הבינמשרדית ובאישור ועדה של הכנסת, במקרה זה ועדת החוקה.

שמואל סף: אני הייתי יותר שמח אם היה כתוב כאן, כמו בחלק מן החוקים, ששיקולי קביעת האגרה יהיו שיקולים כאלה וכאלה, מעבר לזה, ואז בתקנות שייצאו זה ייקבע.

יהושע שופמן: כמו איזה חוק?

אמנון רובינשטיין: אין דבר כזה.

אמנון רובינשטיין: את זה ועדת החוקה שוקלת, כמו שעשינו כעת עם האגרות של הסיוע המשפטי.

שמואל סף: זה זהה לכולם, ההפרש הוא 20-30 שקל.

שמואל סף: כאן יכולים להיות הפרשים גדולים, ואני הייתי אומר שלהסמכה תהיה איזושהי רמיזה למה המחוקק מתכוון, אחרת הכל פתוח.

דורית ואג: אבל אם זה בא הנה לאישור?

אמנון רובינשטיין: למה יכולים להיות הפרשים גדולים?

שמואל סף: גודל המאגר, הנתונים שיש בו, מה משמעות הפיקוח.

שמואל סף: יש מאגר עם מעט נתונים, הפיקוח יותר פשוט.

שמואל סף: יש מאגר מסובך מאד עם כמות אדירה, הוא מתחדש כל הזמן.

אמנון רובינשטיין: אבל זה לא כתוב בחוק.

שמואל סף: לכן אני אומר שכאן צריך להיות איזשהו כלי שונה.

אמנון רובינשטיין: יהיו תקנות ואנחנו גם נדון בהן, גם בהרכב יותר גדול של הוועדה.

דורית ואג: ממילא אלה אגרות לעשירים.

שמואל סף: זו אגרה של בעל המאגר.

אמנון רובינשטיין: תודה רבה.

אמנון רובינשטיין: מר שופמן, אתה רוצה להשיב על כך?

יהושע שופמן: אני חושב שהשבתי.

יהושע שופמן: הטכניקה של קביעת אגרות היא טכניקה שתמיד מחייבת אישור של ועדה של הכנסת.

יהושע שופמן: הוועדה דנה בכך ובוועדה הבינמשרדית לאגרות עושים תחשיבים ממשיים לגבי עלויות של השירות שניתן תמורת האגרה, אבל כאן כמו למשל באגרות של בעלי מקצוע, לא קובעים פרמטרים בחוק, יש גם שם לפעמים הבדלים לפי ותק וכדומה.

יהושע שופמן: הדברים נקבעים בתקנות ובאים לאישור הוועדה.

יהושע שופמן: שום דבר לא נעשה בשרירות ולא נעשה במחטף, הכל חוזר לכאן.

אמנון רובינשטיין: החוק הזה היה מיותר אם היינו מביאים את הצעת החוק הפרטית שלי – עניין תיקון לחוק יסוד: משק המדינה.

יהושע שופמן: לא, כי אין לנו הסמכה כאן.

יהושע שופמן: זו אגרה שמשולמת לאוצר המדינה, ולכן לפי חוק יסוד: משק המדינה ממילא יש צורך, אבל לא היתה הסמכה.

אמנון רובינשטיין: אני מבין.

אמנון רובינשטיין: החוק הזה עובר לקריאה שניה ושלישית.

יהושע שופמן: אני רק מציע – סעיף 3 נקבע בצורה מעורפלת כי לא ידענו מתי זה יגיע לדיון.

אמנון רובינשטיין: ערב תחילתו של חוק זה – זה בסדר גמור.

יהושע שופמן: זה בסדר, אבל אני מציע לקבוע תחילה נניח מה-1 ביולי, כדי שאפשר יהיה לקבוע תקנות ולהודיע לאנשים.

אמנון רובינשטיין: מתוך הנחה שנצליח להעביר את זה לפני הפגרה.

דורית ואג: אין כאן הסתייגויות.

דורית ואג: השבוע זה יכול לעבור.

דורית ואג: אם שלמה שהם מניח את זה מחר, ביום שלישי זה עובר.

בעז פרסלר: יש לי שאלה לגבי "יותלה רישומו" – מה המשמעות של זה?

בעז פרסלר: הוא מנהל מאגר בצורה לא חוקית או כן חוקית?

יהושע שופמן: כן.

יהושע שופמן: אבל לכן נתנו GRACE של שישה חודשים מהמועד שנקבע.

יוספה טפירו: שהוא גדול מדי, לדעתי.

יוספה טפירו: הייתי מקטינה לשלושה חודשים.

בעז פרסלר: זאת אומרת, תוך שישה חודשים זה עדיין חוקי.

בעז פרסלר: מעבר לשישה חודשים, הוא נכנס לגדר של אי חוקיות, ואז הוא יכול לקבל גם מאסר.

אמנון רובינשטיין: בתקופה שבה הכנסת הכניסה עונשי מאסר.

אמנון רובינשטיין: היום לא מכניסים עונשי מאסר.

יהושע שופמן: זה GRACE די גדול.

דורית ואג: אי אפשר לקבוע ב-1 ביולי, אלא אם כן אתם רוצים שזה יחול בשבת.

יהושע שופמן: אז יום לפני כן.

דורית ואג: 30 ביוני זה יום שישי, או שאתה רוצה לקבוע את ה-2 ביולי, יום ראשון.

יהושע שופמן: מדובר על תקופה.

יהושע שופמן: למה אני אומר את זה?

יהושע שופמן: כי אז אנחנו נטיל עליו אגרה של חצי שנה.

אמנון רובינשטיין: תגיד מה אתה רוצה.

יהושע שופמן: 1 ביולי – זה לא חוק שמישהו צריך לפעול על פיו.

יהושע שופמן: זה מגדיר תקופה.

דורית ואג: ביום כ"ח בסיוון.

אמנון רובינשטיין: שיהיה ב-2 ביולי.

דורית ואג: כ"ט בסיון התש"ס, 2 ביולי 2000.

אמנון רובינשטיין: בכפוף לתיקון זה, עוברת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית, ואני מבקש שזה יבוא בהקדם.

אמנון רובינשטיין: תודה רבה, הישיבה נעולה.