ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 91, 2000-02-22 10:00

דורית ואג: הודיעו לי ממשרד המשפטים – שנציגם תיכף יגיע – שהוועדה מוקמת בימים אלה והיא תוגבל בזמן.

אמנון רובינשטיין: יש הבדל בין העברת החוק לקריאה שניה ושלישית לבין החלת דין הרציפות, אלה שני דברים שונים לחלוטין.

אמנון רובינשטיין: החלת דין הרציפות זו החלטה עקרונית של ועדת החוקה לפיה ממשיכים בחקיקה; לגבי קריאה שניה ושלישית יש בקשה של הממשלה שנמתין עם הצעת החוק וכמובן שנכבד את בקשת הממשלה.

אמנון רובינשטיין: אדוני סגן שר החוץ, בבקשה.

נואף מסאלחה: הצעת החוק הוגשה על ידי ועל-ידי עוד 52 חברי כנסת ובוועדת החוקה דנו בה במשך שלוש שנים.

נואף מסאלחה: הצעת החוק שנויה במחלוקת ואני לא משלה את עצמי בענין הזה.

נואף מסאלחה: החוק שעבר לבתי דין לענייני משפחה שכלל את הדת היהודית והדרוזית לא כלל את הדת האיסלאמית והנוצרית כך שהצעת החוק היתה תיקון.

נואף מסאלחה: אחרי דיונים קשים ונוקבים כאן בוועדה וגם במגזר הערבי הובאה הצעת החוק לקריאה ראשונה.

נואף מסאלחה: דנו בה שני יושבי-ראש של ועדת החוקה.

נואף מסאלחה: היה סגן שר החינוך יהלום, חבר-הכנסת חנן פורת ואתה, אדוני, היושב-ראש השלישי.

נואף מסאלחה: למרות שהיה רוב להצעת החוק – שהיא הצעת חוק פרטית - לא הזדרזנו להעביר אותה בקריאה שניה ושלישית כי היתה הקדמה של הבחירות.

נואף מסאלחה: היתה כאן ישיבה שהשתתפתי בה ורוב חברי הוועדה יכלו להעביר אותה בחודש האחרון של הכנסת הקודמת כי הנושא חוצה מפלגות.

נואף מסאלחה: אם אתם מסתכלים על אלה שחתמו על הצעת החוק אפשר לראות שאלה רוב חברי הכנסת הערבים, פלוס חברים מהליכוד, דרך המפד"ל.

נואף מסאלחה: גם אתה אדוני היושב-ראש חתום עליה, גם השר לענייני דתות לשעבר שאקי היה חתום עליה.

נואף מסאלחה: זאת אומרת, חתומים עליה כל מי שהספקנו להחתים אותם.

נואף מסאלחה: החוק הוא לא של נואף מסאלחה כי אני עכשיו סגן שר.

דורית ואג: לפחות 20 חברי כנסת נמחקים משום שאו שהם שרים, או שהם לא חברי כנסת.

ענת מאור: או שנפטרו.

נואף מסאלחה: כשאני משמש עכשיו סגן שר, השם שלי מחוק מהצעת החוק.

אמנון רובינשטיין: אבל יש לך כאן זכות דיבור.

נואף מסאלחה: לכן גם אין לי שום זכות לבקש את ביטול את החוק.

נואף מסאלחה: המחלוקת לגבי החוק עדיין קיימת במגזר הערבי.

נואף מסאלחה: יש קאדים שמתנגדים, בראשות ראש בית הדין השרעי לערעורים.

מוחמד כנעאן: כל הקאדים.

נואף מסאלחה: אתה מדבר בשם הקאדים, חבר-הכנסת כנעאן?

הקאדי חסן אסדי: שיהיה ברור שכולנו מתנגדים, לא רק חלק.

נואף מסאלחה: אני משנה את דעתי.

נואף מסאלחה: אני בעד זה שנעביר את החוק הזה.

נואף מסאלחה: יש קאדים כמוך, אדון אסדי, שצריך להדיח אותם.

טלב אלסאנע: הגישה הזאת לא מקובלת.

נואף מסאלחה: חבר-הכנסת אלסאנע, אם אתה חושב שיהיה כאן טרור – לא יהיה טרור.

נואף מסאלחה: אני מבקש לאשר את החוק ואעבוד עד הסוף לאישורו.

אמנון רובינשטיין: אין מקום להערות אישיות.

מוחמד כנעאן: אתה צריך לאיים?

נואף מסאלחה: חבר-הכנסת כנעאן, תדבר בשם הסיעה שלך.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, חברת-הכנסת מאור.

ענת מאור: אני רוצה להזכיר קצת את ההיסטוריה של החוק הזה.

ענת מאור: בתקופת השר לשעבר ליבאי, כאשר הקימו את המוסד של בית-המשפט לענייני משפחה זו היתה מהפכה.

ענת מאור: אחר כך שתי הוועדות – ועדת החוקה והוועדה למעמד האשה – סיירו בבתי-המשפט למשפחה וראינו איזה שינוי דרמטי זה עשה.

ענת מאור: בתי-המשפט לענייני משפחה לא ביטלו את בתי הדין הרבניים אלא איפשרו אופציה של בחירה לכל אזרח ואזרחית.

ענת מאור: הותקפנו, בצדק, על כך שלא ייתכן שבמדינה דמוקרטית בה יש סוגים של ארבע בתי דין דתיים – הרבני, השרעי, הדרוזי והנוצרי – לא עשינו בו זמנית עם הקמת בתי המשפט לענייני משפחה אפשרות בחירה לכל אחד מהאזרחים והאזרחיות בין אם הוא יהודי, מוסלמי, דרוזי או נוצרי.

ענת מאור: לאור זאת כולם בירכו את חבר-הכנסת מסאלחה וחתמו על הצעת החוק שלו, כולל חברי כנסת ערבים, חברי כנסת יהודים, דתיים וחילוניים.

ענת מאור: אני מלווה את בתי המשפט לענייני משפחה ושמעתי את מנכ"ל בתי הדין הרבניים אלי בן-דהן .

ענת מאור: חבל שהוא איננו כאן.

דורית ואג: הוא הוזמן אבל התנצל שהוא לא יכול לבוא.

אמנון רובינשטיין: בהזדמנות אחרת הוא שיבח את בתי-המשפט לענייני משפחה.

ענת מאור: לכן טוב יהיה שישמעו גם אותו.

ענת מאור: זאת אומרת, אין פה כפייה על אף אזרח או אזרחית שמחליטים להיות דתיים וללכת הלאה לבתי דין רבניים, או שרעיים או דרוזים או נוצרים.

הקאדי אחמד נאטור: נשלח את כל היהודים לשם.

ענת מאור: לא, אנחנו רוצים זכות בחירה.

ענת מאור: מהנקודה בה אני חושבת שלא צריך להפלות את האזרחיות ואת האזרחים הערבים קידום החוק הזה הוא חשוב ביותר.

טלב אלסאנע: הגשנו אי-אמון בקריאה הראשונה.

דורית ואג: החוק הזה לא הונח כלל לקריאה שניה ושלישית.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה להסביר על מה הדיון כאן.

אמנון רובינשטיין: בדרך כלל אנחנו פותחים דיון על הצעת חוק עם נציגי ציבור ובסוף גם עם חברי הכנסת.

אמנון רובינשטיין: הדיון כאן עכשיו הוא רק על ענין אחד: האם להצביע היום על החלת הרציפות על הצעת החוק הזאת, או לא.

ענת מאור: אני מבינה שיש מחלוקות לגבי החוק הזה.

ענת מאור: אני פונה בשתי בקשות: א.

ענת מאור: שיאפשרו לנו להחזיר את החוק לדיון.

ענת מאור: ב.

ענת מאור: אני מבינה שיש פנייה של הממשלה לבוא בדברים על הצעת החוק, להקים ועדה ולחכות.

אמנון רובינשטיין: יש הסכמה שלי.

ענת מאור: יצא עכשיו ספר שנקרא "מין, מגדר, פוליטיקה" ויש בו מאמר, שכותבת ערבייה, בו היא באה בביקורת גדולה אל בתי-המשפט בישראל על המושג של כבוד המשפחה ועל האפליה בין יהודיות לבין ערביות במערכת המשפט והחוק בישראל.

קריאה: מה שם הכותבת?

נסאר מקבולה: שמה מנר חסן.

ענת מאור: יש שם ביקורת גדולה על כך שאנחנו מפלים.

הקאדי זכי מדלג': תנו לנו לעיין במאמר כדי שנוכל להגיב.

אמנון רובינשטיין: אין כרגע דיון על החוק, בלאו הכי אנחנו מעכבים את הצעת החוק עד להחלטת הממשלה.

אמנון רובינשטיין: זה היה התנאי שלפיו הממשלה תמכה בהחלת הרציפות על החוק.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, הקאדי אחמד נאטור.

הקאדי אחמד נאטור: אני רוצה להתחיל מהדברים של חברת-הכנסת מאור בקשר לטענת האפליה.

הקאדי אחמד נאטור: הטענה לא תתפוס במקרה הזה מהטעם הפשוט שמדינת ישראל היא מדינה יהודית.

הקאדי אחמד נאטור: אנחנו מוסלמים, יש לנו את האמונה שלנו ורוב ענייני המעמד האישי של האיסלאם כתובים בקוראן.

הקאדי אחמד נאטור: כל שינוי בדבר הזה הוא פגיעה גסה בקוראן עצמו, באמונה של הציבור המוסלמי.

הקאדי אחמד נאטור: לכן על איזה שוויון מדובר פה – שוויון בסבל?

הקאדי אחמד נאטור: השוויון צריך להיות בדברים הטובים, לא בסבל, לא בצרות ובבעיות.

הקאדי אחמד נאטור: הציבור הערבי המוסלמי סובל מהפקעת קרקעות, סובל מהפקעת הוואקפים, סובל מהעדר תקציבים ומבעיות אמיתיות ואתם רוצים שוויון דווקא בסבל הזה?

הקאדי אחמד נאטור: אני שואל את חברי הוועדה המכובדים האם הם ביקרו בבתי הדין לענייני משפחה?

הקאדי אחמד נאטור: מה אצה הדרך בענין הזה?

הקאדי אחמד נאטור: לפני שרצים לעשות דבר בלתי הפיך כזה צריך לבדוק את הדברים עניינית.

הקאדי אחמד נאטור: צריך ללכת לבית הדין לענייני משפחה ולבדוק איך העניינים מתנהלים שם, כמה תיקים יש שם, כמה זמן לוקח בין ישיבה לישיבה בעניינים דחופים כמו מזונות, למשל, כמה מוסלמים יש שם וכמה שופטים ערבים.

הקאדי אחמד נאטור: ידידי, פרופ' רובינשטיין, פרופסור גדול ודגול במשפטים, אני שואל: כאשר תיק של התדיינות של מוסלמי מגיע לבית הדין לענייני משפחה, על איזה דין מהותי הוא ידון שם?

אמנון רובינשטיין: לפי החוק היום על-פי האיסלאם.

הקאדי אחמד נאטור: אם זה על-פי הדין האישי שזה האיסלאם, האם מוסקוביץ וברקוביץ יפסקו?

אמנון רובינשטיין: יצטרכו למנות שופטים ערבים מוסלמים, נוצרים ודרוזים.

הקאדי אחמד נאטור: אם יש מומחה למשפט המוסלמי ההנחה היא שהקאדי הדתי הוא המומחה.

הקאדי אחמד נאטור: אם פה ושם יש בעיות לא צריך לבנות על זה חוק לנצח נצחים.

הקאדי אחמד נאטור: לכן זה לא מעשי, זה קשה וקטסטרופלי.

הקאדי אחמד נאטור: בהצעה הזאת אנחנו באמת מביאים אסון קודם על האשה המוסלמית וגם על הציבור המוסלמי.

אמנון רובינשטיין: אף פעם לא הבנתי למה הוא מביא אסון על האשה?

הקאדי אחמד נאטור: יש טענות כאילו בית הדין השרעי לא נותן צדק לאשה המוסלמית וכאילו בית המשפט כן נותן לה צדק.

הקאדי אחמד נאטור: למשל, אמרו שאחזקת ילדים בבית הדין השרעי ניתנת כל הזמן לאבא.

הקאדי אחמד נאטור: יש לנו מחקר מאוניברסיטת תל-אביב שב-73% של התיקים בענין אחזקת ילדים זה ניתן לאמא לא בגלל שהיא אמא אלא בגלל טובת הילד.

אמנון רובינשטיין: אבל למה זה מביא אסון על האשה?

אמנון רובינשטיין: שמעתי רק נימוק אחד והוא שאם היא תפנה לבית-המשפט לענייני משפחה הבעל יפנה לבית-הדין השרעי לעשות מייד גירושין.

הקאדי אחמד נאטור: נכון.

הקאדי אחמד נאטור: יש גם מאמר ממצה של פרופ' שאווה, שם הוא מפרט את הבעיות באופן אובייקטיבי.

הקאדי אחמד נאטור: לשכת עורכי הדין התנגדה לכך, משרד המשפטים התנגד להצעה הזאת.

ענת מאור: משרד המשפטים לא התנגד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כן, הוא התנגד.

הקאדי אחמד נאטור: זה כתוב בפרוטוקולים.

שלמה שהם: פרופ' שאווה הציע תיקון באופן אחר, הוא לא התנגד.

נואף מסאלחה: היו שני סעיפים.

נואף מסאלחה: היועץ המשפטי נציג משרד המשפטים העיר על כך שזה מרחיק לכת, הורדנו את הסעיף ההוא.

הקאדי אחמד נאטור: אם ידידי, נואף מסאלחה, אומר שיש פה מחלוקת של אמת, מדוע לא לקיים על כך דיון?

אמנון רובינשטיין: הדיון התקיים כאן ובמליאה, היה דיון ארוך והסתייגויות.

אמנון רובינשטיין: הדיון התקיים וגם יתקיים אבל אם אין החלטה על החלת רציפות גם אין דיון.

הקאדי אחמד נאטור: הוועדה הזאת החליטה כמה פעמים על הידברות עם הנציגים של המוסלמים.

הקאדי אחמד נאטור: אני שואל את החברים בצורה כנה ביותר: אם היה מדובר בבתי הדין הרבניים האם זה היה בצורה כזאת?

הקאדי אחמד נאטור: אני מבקש לתת למוסלמים לפתח את המשפט שלהם לפי הדינמיקה הקיימת בשאריעה, לעשות את הרפורמות בעצמם.

הקאדי אחמד נאטור: בתי הדין לענייני משפחה לא יכולים לעשות את הדבר וגם אסור להם לעשות את זה בדין האישי המוסלמי.

הקאדי אחמד נאטור: לכן אני מבקש לא להעביר את החוק הזה.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, איך הוועדה הזאת מתמודדת עם הטענה של השופט נאטור, שאם הנושא מועבר לבתי-משפט אזרחיים הרי בית-המשפט האזרחי ממילא ישפוט לפי השאריעה?

עזמי בשארה: עד עכשיו לא שמעתי תשובה על זה, לדעתי זו הטענה העיקרית.

אמנון רובינשטיין: אנחנו לא מקיימים היום דיון בחוק, אנחנו בכלל לא יכולים לדון בחוק ובהסתייגויות אם אין רציפות.

אמנון רובינשטיין: משום כך ביקשתי רק נימוקים להחלת הרציפות.

אמנון רובינשטיין: אני מודה שהחוק פרובלמטי, יש גם בעיה של מינוי שופטים שבקיאים בדין המוסלמי, הדרוזי והנוצרי.

הקאדי אחמד נאטור: הכוונה היא לעוד קאדים שם?

יובל שטייניץ: כך זה עם המערכת היהודית.

אמנון רובינשטיין: יש לנו מינויים יהודים כאלה.

עזמי בשארה: הענין הוא לא מי השופט אלא לפי איזה חוק הוא שופט.

שלמה שהם: חבר-הכנסת בשארה, בגלל הא-נומליה במשפט הישראלי בכלל, כאשר אדם נדון בבית-משפט אזרחי גם היהודים נדונים על-פי הדין האישי שלהם שהוא הדין העברי.

שלמה שהם: זה המצב המשפטי הקיים לגבי יהודים והצעת החוק הזאת רוצה להחיל אותו גם לגבי מוסלמים.

הקאדי אחמד נאטור: בשביל מה זה טוב?

אמנון רובינשטיין: לא, אנחנו לא יכולים לדון עכשיו בחוק, אני מבקש רק נימוקים להחלת הרציפות.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת אלסאנע.

טלב אלסאנע: אני מתנגד להחיל רציפות על הצעת החוק, אין סיבה לעשות זאת מתוך כמה נימוקים.

טלב אלסאנע: א.

טלב אלסאנע: כפי ששמענו מהקאדי נאטור ומחבר-הכנסת בשארה, אם החוק הזה יעבור, אותו הקאדי שיושב בבית הדין השרעי נצטרך להעביר אותו כדי שישב בבית הדין לענייני משפחה על-מנת לדון על-פי הדין האישי.

טלב אלסאנע: מה הועילו חכמים בתקנתם?

טלב אלסאנע: כל המהומה והרעש על-מנת לקחת את הקאדי מהמבנה הזה אל המבנה האחר כשרק הכותרת משתנה?

טלב אלסאנע: ב.

טלב אלסאנע: למה הקימו את בית הדין לענייני משפחה?

טלב אלסאנע: הקימו אותו כי בתי המשפט האזרחיים הישראליים יש להם סמכות מקבילה לדון בענייני מעמד אישי כמו שהיום יש גישה לפיה מעבירים עניינים מבית-המשפט הגבוה לצדק אל בית-המשפט המחוזי.

טלב אלסאנע: שאלו: למה בתי המשפט האזרחיים ידונו בעניינים לא שלהם, למה לתת לבית-משפט אזרחי לשבור את הראש בענייני מעמד אישי?

טלב אלסאנע: אמרו: נקים מוסד ביניים בין בית דין רבני לבין בית-משפט אזרחי שנקרא: בית דין לענייני משפחה.

טלב אלסאנע: אילו לא היתה סמכות לבתי-משפט אזרחיים, לא היה בכלל מקום לבתי דין לענייני משפחה.

טלב אלסאנע: לבתי-המשפט האזרחיים מלכתחילה לא היתה סמכות לדון בעניינים של המוסלמים כי זו סמכות ייחודית.

טלב אלסאנע: לכן כל הפרובלמטיקה של הקמת בתי דין לענייני משפחה לא קיימת לגבי המוסלמים, זה לא נוגע למוסלמים.

טלב אלסאנע: ג.

טלב אלסאנע: גם היום יש לנו הרבה טענות לבתי-המשפט האזרחיים, הם לא טלית שכולה תכלת, אלה לא בתי הדין השרעיים שהם הכי שחורים ושבהם מדברים על חושך ועל יום.

טלב אלסאנע: לא זה המצב.

טלב אלסאנע: היתה ביקורת אמיתית נגד בתי הדין השרעיים הן מבחינת הרמה, מבחינת השירות, האיכות והקאדים אבל אם לאדם כואב הראש לא פותרים לו את הבעיה על-ידי זה שכורתים את ראשו אלא על-ידי זה שמטפלים בו.

טלב אלסאנע: אז החל הטיפול בבתי הדין השרעיים – המבנים משתנים, הקאדים עוברים השתלמויות, הרמה משתנה.

טלב אלסאנע: אם נעביר את הצעת החוק הזאת שום דבר טוב לא יצמח ממנה, זה יהיה הדבר הכי חמור שיכול להיות.

טלב אלסאנע: לאלה שמרימות את הדגל של טובת הנשים – כאילו אנחנו נגד נשים – אני אומר:

טלב אלסאנע: לכולנו יש בני משפחה וקרובים שהם נשים, ואני בעד נשים, התוצאה תהיה שאנחנו מעבירים עניינים שנוגעים למוסלמים למי שהנושא זר להם.

טלב אלסאנע: כל אחד שלמד בפקולטה למשפטים חובה עליו ללמוד משפט עברי ואז אני יכול לראות את עצמי כפוסק במשפט העברי, אבל אנחנו לא למדנו משפט מוסלמי, שאריעה מוסלמית.

טלב אלסאנע: אותו השופט בבית הדין לענייני משפחה לא יודע מה זו שאריעה מוסלמית ואז הוא יתחיל לאלתר ולנסות לפתור את הבעיות בין בני זוג מוסלמים, לפעמים בענייני גירושין יש לו צורך במתורגמן – ואין לו מתורגמן, הוא צריך להתייחס לרקע התרבותי שלהם לפיו צריכה להיות מערכת היחסים בתוך המשפחה.

טלב אלסאנע: זאת אומרת, נכנסים לקודש הקודשים עם מנטליות זרה כי אין לנו שופטים ואין הרקע הדרוש.

טלב אלסאנע: לכן זה לא המקום ולא המקרה לעשות זאת.

טלב אלסאנע: הייתי רוצה שנראה אחדות בענייני שחרור הוואקף המוסלמי, במניעת פגיעה בבתי-קברות ומסגדים, דברים שהם מהותיים ואמיתיים.

טלב אלסאנע: אין לי צל של ספק שמי שמעלה את הענין הזה כוונותיו טובות אבל הפתרון שהוא מציע הוא רע.

טלב אלסאנע: לכן אנחנו נגד החלת דין הרציפות על הצעת החוק הזאת.

טלב אלסאנע: אם תהיה הצבעה, אני מבקש התייעצות סיעתית.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת כץ, בבקשה.

יוסי כץ: להבדיל מחבר-הכנסת אלסאנע, אני למדתי משפט מוסלמי ואפילו זכיתי להיות הסטודנט היחיד שקיבל בבחינה במשפט 98 ויש עוד כמה מושגים שאני זוכר מאז.

יוסי כץ: הטענות שהושמעו כאן הן כבדות משקל ואי-אפשר להתעלם מהן.

יוסי כץ: מצד אחר, המטרה של דין הרציפות היא להעמיד את חברי המציעים באותו מצב שבו הם היו בכנסת הקודמת, בלי שום יתרון.

יוסי כץ: אי-אפשר להתעלם מכך שזו אחת מהצעות החוק הבודדות שזוכה לתמיכה מסיבית של 53 חברי כנסת בעת הגשתה.

יוסי כץ: אני מציע שלא נתנצח כרגע בשאלה האם הצעת החוק הזאת טובה או לא.

יוסי כץ: אני לא השתתפתי בדיון הקודם שהיה בוועדת החוקה בקריאה הראשונה אבל הטענות שנשמעו כאן הן כבדות משקל.

יוסי כץ: אני מקבל שחשוב לקיים סיור בבתי הדין השרעיים ובבתי-המשפט למשפחה אבל לא צריך להגיע מכאן להחלטה שלא יהיה דין רציפות.

יוסי כץ: חבר-הכנסת אלסאנע, קודם דיברת על עריפת הראש, פירוש ההצעה שלכם פה הוא לערוף הצעת חוק ש-53 חברי כנסת תמכו בה, הצעה שעברה איזה שהם שלבים כמו קריאה ראשונה.

יוסי כץ: אנשים כמוני שלוקחים ברצינות את הטענות שלכם מטרתם היא טובת האשה ולא חיפוש כותרת, גם הכוונה של חבר-הכנסת מסאלחה היתה טובה.

יוסי כץ: לכן אני מציע לכם להסכים להחלת דין הרציפות.

יוסי כץ: מצד אחר, אנחנו נתחייב לקבל את עמדת הממשלה ולא לקדם את הצעת החוק לקריאה שניה ושלישית.

יוסי כץ: כל אחד מאתנו יודע שהצעת החוק הזאת היא כל כך רגישה מבחינת

יוסי כץ: כם והיא בבחינת נושא פוליטי שאי-אפשר להעביר אותו בכנסת ברוב מקרי.

יוסי כץ: זו הצעת חוק שיש לה משמעות של זכויות אזרח אבל יש לה גם משמעות פוליטית.

טלב אלסאנע: הצעת החוק הזאת יכולה לעבור בעזרת ישראל ביתנו, או ישראל בעלייה?

טלב אלסאנע: בתי הדין השרעיים נוגעים להם?

יוסי כץ: הצעת החוק הזאת לא תעבור בקואליציה הזאת כלאחר יד.

יוסי כץ: לכן הצעתי היא שאתם תודיעו על הסכמת

יוסי כץ: כם להחלת דין רציפות על החוק ואנחנו מתחייבים לא לרוץ קדימה, לחכות בסבלנות ורק אחר-כך לדון בהצעת החוק הזאת ולהעביר אותה ברוב.

עזמי בשארה: אנחנו רק צריכים לזכור לא להצביע עם ש"ס בחוק כמו מיהו יהודי.

טלב אלסאנע: מיהו יהודי משנה את הסטטוס של כל החברה ושל כל בית ישראל.

טלב אלסאנע: אני לא מוכן לקבוע מי דיין בבית דין רבני, אני מוכן לא להתערב בקביעת סמכויות של בית דין רבני.

עזמי בשארה: איך לגייר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא דנו איך לגייר, איך לגייר היהודים קובעים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הכנסת קובעת מיהו יהודי ומיהו לא יהודי כאשר זה כותרות.

עזמי בשארה: הכנסת צריכה להחליט על גיור רפורמי או קונסרבטיבי?

עזמי בשארה: אני נמנעתי, אני מתנגד להחליט.

אמנון רובינשטיין: רבותי, הכנסת כולה מחליטה בכל דבר, אנחנו מתנגדים להבחנות.

אמנון רובינשטיין: לכן זה מסוכן להגיד שחברי כנסת אלה יכולים להצביע בשביל זה וחברי כנסת אחרים בשביל משהו אחר.

אמנון רובינשטיין: זה ענין של משפט במדינת ישראל שנוגע לכולנו, יהודים וערבים כאחד.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת יובל שטייניץ, בבקשה.

יובל שטייניץ: הדברים של חבר-הכנסת יוסי כץ היו נכונים, עניינים וחדים שאין הרבה מה להוסיף.

יובל שטייניץ: קודם כל, אני מצטרף לדעתך, אדוני היושב-ראש, אני לא חושב שנשים צריכות להצביע על עניינים של נשים, המזרחים בעניינים שנוגעים למזרחים, המוסלמים והדרוזים בעניינים שנוגעים.

טלב אלסאנע: אולי הובנתי לא נכון, לא זה הענין.

יובל שטייניץ: כולנו במדינה אחת, בסירה אחת ובחברה אחת ובחברה הזאת יש נשים וגברים, מבוגרים וצעירים, חיילים ואזרחים, ערבים ויהודים, ומוסלמים ונוצרים ודרוזים, וכולנו מחליטים ביחד מה הם חוקי מדינת ישראל ומה הסמכויות שמדינת ישראל מעבירה לבתי דין מסוימים, מה היא מעבירה לבתי הדין הכלליים של המדינה.

יובל שטייניץ: חלק מההערות פה הן רציניות, גם חלק מההערות של השייך נאטור, לגבי יחסי דת ומדינה.

יובל שטייניץ: אני לא מאלה שחושבים שצריכה לחול הפרדה טוטאלית בין דת למדינה, אני מקבל את זה שהמדינה כמדינה יהודית יש בה מעורבות של דת ומדינה ושיש עניינים מסוימים, דיני אישות, למשל, שהם לפי דינים דתיים מסוימים, וזה איננו נוגד את הדמוקרטיה.

יובל שטייניץ: אני מדבר עלינו כמדינה שיש בה אוכלוסיה מוסלמית גדולה, נוצרים ודרוזים.

יובל שטייניץ: אבל אנחנו גם לא הולכים לקיצוניות השניה, אנחנו לא קובעים אוטומטית שכל העניינים של מוסלמים הם לפי הדין המוסלמי, וכל העניינים של היהודים הם לפי הדין היהודי.

יובל שטייניץ: עדיין לא הפכנו למדינת הלכה לא יהודית וגם לא כל אחד לפי דתו.

יובל שטייניץ: הנורמה הבסיסית במדינת ישראל היא שהכנסת והמדינה מחליטים על ההיקף של תחולת חוקים דתיים לגבי המדינה כולה וגם לגבי ציבורים מסוימים אבל ההיקף הזה לא תמיד טוטאלי.

יובל שטייניץ: השאלה היא עד איזה גבול מדינת ישראל תיתן לאזרח היהודי להיות כפוף להלכה ולבתי הדין הרבניים, ועד איזה גבול היא תיתן לאזרח המוסלמי להיות כפוף לדין השרעי וכן הלאה?

יובל שטייניץ: זו בעיה שכנסת ישראל ומדינת ישראל מתחבטת בה לגבי כל הדתות וכל העדות.

יובל שטייניץ: הטענה שכל החלטה שלנו מתערבת בחברה המוסלמית וכאילו בדין המוסלמי נכונה במידה מסוימת, כי היא נכונה באותה מידה לגבי כל אחד אחר, אבל זה תפקידנו.

יובל שטייניץ: כל עוד מדינת ישראל לא הכריזה על עצמה כמדינת הלכה טוטאלית, יהודית או מוסלמית – אין פה שום כיוון כזה – תפקידנו הוא לקבוע את הגבולות ואת שינויי הגבולות.

יובל שטייניץ: לכן מבחינתי חשוב לנסות ליצור כאן מצב שוויוני בין יהודים וערבים, מוסלמים, נוצרים, ודרוזים כדי שלא נקבע למשל, שיהודים, או דרוזים, או מוסלמים כפופים רק להלכה שלהם בנושא מסוים, ואילו בני דת אחרת כפופים לדין אזרחי כללי.

יובל שטייניץ: נכון שגם בתי הדין למשפחה קובעים בחלק מהדברים שבהם מדינת ישראל מחילה חוקים לפי הדין היהודי, פרוצדורות המשפט שונות, הדיינים בבתי הדין למשפחה הם לא רבנים אלא צריכה להיות להם השכלה כללית בענין הזה כדי שיבינו את חוקי מדינת ישראל שמחילים את הדין היהודי על נושא מסוים.

יובל שטייניץ: אותו הדבר לגבי בתי הדין המוסלמים.

יובל שטייניץ: אני מבין שזה מדאיג אתכם אבל השופטים בבתי הדין למשפחה – שופטים מוסלמים או לא מוסלמים - יידרשו לידע כללי בדיוק כמו בענייני יהודים.

יובל שטייניץ: הם לא חייבים להיות דווקא רבנים או אישיות דתית כלשהי.

יובל שטייניץ: בסך הכל המצב הקיים לגבי יהודים הוא די דומה למצב שלכם.

יובל שטייניץ: היתה התנגדות של המפלגות הדתיות היהודיות לבתי הדין למשפחה מחשש שחלק מהסמכויות יילקח.

יובל שטייניץ: הוויכוח די דומה וכדי ליצור אחידות במסורות ובדתות ההחלטה צריכה להיות די דומה.

יובל שטייניץ: דין הרציפות פירושו להמשיך את הדיון.

יובל שטייניץ: אם צודק חבר-הכנסת כץ, נמשיך את הדיון, נשמע את הטענות, אולי יהיו פרובלמות שבעקבותיהן נצטרך לשנות בהצעת החוק כדי שהטענות שהעליתם, הקאדי נאטור וחבר-הכנסת אלסאנע, לא יביאו לחוק שאי-אפשר להפעיל אותו ויגרום בעיות.

אמנון רובינשטיין: חברת-הכנסת יעל דיין, בבקשה.

עו"ד הדס תגרי: אדוני, הקאדי נאטור דיבר אבל גם הנציגות צריכות לדבר.

יעל דיין: אני כן השתתפתי בדיון הארוך והמעמיק שהיה כאן בכנסת הקודמת, היה לנו ויכוח בהרבה נושאים, אחר-כך היו דחיות מתי להעלות את ההצעה לקריאה ראשונה.

יעל דיין: יש כאן לחצים שהם סבירים אבל אני מבקשת לא לקטוע עבודה של הכנסת רק משום שהיו בחירות והכנסת התחלפה מ-14 ל-15 ומנסיוני אני יודעת מה עם החלת רציפות על חוקים שיש להם משמעות עמוקה ותמיכה רחבה.

יעל דיין: אנחנו אומרים לעצמנו ולחברים החדשים: תשכחו ממה שאתם לא מספיקים בארבע שנים, או בקדנציה מקוצרת, תצטרכו להתחיל מכלום.

יעל דיין: זה לא FAIR כלפי המערכת המחוקקת.

יעל דיין: החוק הזה עבר בצורה יפה ולכן קודם כל צריך להחיל עליו רציפות.

יעל דיין: ככל שהדיון יותר קשה ויותר נוקב כך צריך לתת כבוד לתוצאות של הקריאה הראשונה כדי להמשיך אותו הדיון.

יעל דיין: כיוון שהתחלפה הכנסת אין זה אומר שצריך לעשות איזה מחטף וכאילו עוד פעם יש לנו הזדמנות לעשות קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הדברים הם ממש הפוכים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בכנסת יש חוק שחוק שעבר בכנסת הקודמת לא חוזר, את רוצה להחזיר את זה ואומרת "מחטף".

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הכלל הוא שחוק שעבר קריאה ראשונה לא חוזר ושאין דין רציפות, כך הכנסת קבעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היוצא מן הכלל הוא להחיל דין רציפות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תגידי שאת הופכת את הדברים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני אומר לקרוא לדברים בשמם ולא לאחז עיניים.

יעל דיין: הכנסת לא מחילה אוטומטית אבל כמעט באופן קבוע היא מחילה רציפות על חוקים שעברו ברוב גדול ולא ברוב מזדמן.

יעל דיין: החלת דין הרציפות מוגשת על-ידי ועדות ולא על-ידי חברי כנסת.

יעל דיין: אם החוק עבר קריאה ראשונה הוועדה מבקשת להחיל עליו רציפות.

יעל דיין: לכן זה גם כבוד למציעים, גם כבוד לכנסת שהעבירה קריאה ראשונה וגם כבוד לוועדה המציעה.

יעל דיין: הנושא הזה לא יורד מסדר-היום שלנו, יש בעיות חברתיות.

יעל דיין: אני מומחית גדולה להיבט היהודי ולמירוץ הסמכויות בין בתי דין רבניים לבין בתי משפט למשפחה.

יעל דיין: אני גם מכירה את המצוקות שיוצרות את המירוץ הזה ועל זה דנו בהכנת הצעת החוק לקריאה ראשונה.

טלב אלסאנע: היום אנחנו מעתיקים את המירוץ הזה.

דניאלה אנוש-במברג: ניסינו למנוע את זה.

יעל דיין: יש כאן דבר עקרוני שמוכרחים להתייחס אליו.

יעל דיין: יש דברים שנכנסו לתחום המעמד האישי משום שרגילים לדון בהם בבתי דין דתיים אבל הם אינם שייכים למעמד האישי אלא לכל מיני דברים מסביב.

יעל דיין: כך פסק בית-המשפט העליון בפסיקות שונות.

יעל דיין: אני מציעה לדרוזים ולמוסלמים ללמוד את פסיקת בבלי בעל-פה כי יום אחד זה יקרה גם בקטע המוסלמי.

יעל דיין: יש דברים נלווים שהם לא היתרים לנישואין וגירושין וזה לא הדין האישי במוצהר.

יעל דיין: אנחנו לא מחסלים את האפשרות הזאת אבל אנחנו רוצים לאפשר בחירה לאשה או לגבר, או לכל אחד אחר, לפנות לבתי-המשפט למשפחה בנושאים הנלווים למה שמהווה מעמד אישי במובן הצר.

יעל דיין: בענין השופטים.

יעל דיין: לא נעשה כאן צחוק, לא מעבירים את הקאדים מחדר לחדר, אין להם סמכות לבתי-המשפט למשפחה.

יעל דיין: אבל כן ממנים – כאן נצטרך להיכנס לפעולה בענין מינוי שופטים – יותר ויותר שופטים ערבים לבתי משפט למשפחה, שופטים שיש להם הכרה חברתית ותרבותית.

יעל דיין: ברגע שזה נדון בבתי-משפט למשפחה, אנחנו הכנסת – המערכת המשפטית תבין את זה - נדאג למינוי עורכי דין מוכשרים ויודעי דבר לשופטים בבתי-המשפט למשפחה.

יעל דיין: בעקיפין או ישירות זה יפתור לנו עוד בעיה שאנחנו מתלבטים בה.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת אלסאנע, אתה שומע את הפנייה של חבר-הכנסת כץ, אתה מוכן לקבל אותה, או שאתה עומד על ההתייעצות הסיעתית?

טלב אלסאנע: לא.

טלב אלסאנע: אני עומד על ההתייעצות הסיעתית.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת דהאמשה, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה להדגיש פה נקודה אחת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו לא דנים פה בחוק שהוא כמו כל החוקים, בענין הזה אנחנו מוגבלים מאוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר-הכנסת כץ, אתה אומר שלמדת משפט מוסלמי?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בסדר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני בן הדת המוסלמית ולא רחוק ממנה, אני קורא קצת ולמדתי אבל אני לא מרשה לעצמי לדקה אחת לפסוק בענין הלכתי כלשהו כי אני לא מוסמך, צריך הסמכה מיוחדת לענין הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההצעה שיהיו שופטים מוסמכים לפסוק בענייני נשים מוסלמיות בבית הדין למשפחה זה דבר שלא יכול להתקיים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יותר מזה, הנשים המוסלמיות ברובן המכריע, ב-99%, מקבלות את הדין השרעי.

נסאר מקבולה: בדקתי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: את מי את מייצגת כאן – את ה-5%?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני יודע על מה אני מדבר, על 99% של הנשים שהן לא רוצות ללכת לגירושין ולא לבית-משפט לענייני משפחה.

עו"ד הדס תגרי: מי שרוצה ימשיך ללכת לבית הדין השרעי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא, הם לא ילכו אם תמשיכו להכניס להם את הענין הזה, לא מספיק מה שיש עכשיו בחברה שלנו – רציחות של אנשים, אונס של נשים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתם עושים את זה, אתם רוצים להעתיק את זה לחברה המוסלמית.

ענת מאור: אתה צריך לחזור בך מהדברים שאמרת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הדברים חמורים, זה מקומם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מדבר על החלק הגדול של הנשים, על 99%, והיא אומרת לי משהו אחר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: את מייצגת את האגודה – בסדר, אבל לא את ה- 99%.

ענת מאור: היא מייצגת את עצמה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין לי בעיה עם כל אשה שרוצה להתדיין בכל דין שהוא, שתלך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אבל ללכת לבית משפט אזרחי ולכפות את הענין הזה על החוק המוסלמי – זה לא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני לא רוצה שאשתי תהיה חייבת להתדיין בבית-משפט לענייני משפחה.

דניאלה אנוש-במברג: היא לא תהיה חייבת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מכיר את החוק, בחוק הזה היא תהיה חייבת.

דניאלה אנוש-במברג: לא קראת את החוק, כדאי שתקרא אותו קודם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בכנסת יש התערבות נמשכת והולכת מזה עשרות שנים בדין המוסלמי המהותי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: פגיעה בדין המהותי איננה יכולה להתקבל בשום צורה ואופן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה יביא למלחמות אזרחים במקומות מסוימים ואנחנו לא רוצים להגיע לזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו מבקשים שלא יתערבו בענין המהותי הדתי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היתה התערבות בחוק הירושה וההתערבות נמשכת בחוק הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם נמשיך בכיוון הזה זה יקומם את הציבור המוסלמי כולו, וזה חייב לקומם אותו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני לא יכול לישון לילה אחד כאשר אני חייב לציית לחוק שהוא בניגוד לדתי ולמצפוני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בו בזמן לא נמנע מנשים שלא רוצות להתדיין לפי הדין המוסלמי ללכת לאיזה בית דין שהן רוצות אבל אל תכפו על הנשים המוסלמיות את הדין האחר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לענין החתימה של 52 חברי הכנסת על החלת הרציפות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו חברי כנסת וכולנו יודעים איך זה נעשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה לא אומר הרבה, חבר-הכנסת כץ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם החלת הרציפות זה ענין מסוכן, לא כדאי ופוגע, למה להעסיק את עצמנו בזה ואחר כך את הכנסת הבאה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא סתם נקבע בכנסת שחוקים שעברו רק קריאה ראשונה ולאחר מכן הכנסת התחלפה לא באים לדיון עד שמביאים אותם לדיון מיוחד ומחילים עליהם דין רציפות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה מה שמנסים לעשות עכשיו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: למה לנו לעשות את המלאכה המיותרת הזאת?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: למה להיכנס לזה עוד פעם?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנשים המוסלמיות רוצות לשנות את החוק – בסדר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי מייצג אותן הכי טוב – לא בתי הדין השרעיים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: במקום ללכת לבית-הדין בטייבה, או באום-אל-פאחם, או בנצרת יותר טוב שהאשה המוסלמית תלך לרמת-גן, ולתל-אביב?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שם זה ישרת אותה יותר טוב?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שם היא תישאר במשפחה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שם נשמור על קדושת החיים המשפחתיים?

דניאלה אנוש-במברג: הרב הראשי מייצג את כלל ציבור הנשים בישראל?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה איכפת לי, מה את מכניסה פה רב ראשי?

נסאר מקבולה: אנחנו לא מדברים על חוק שמתייחס רק למוסלמים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המוסלמים לא רוצים את השוויון הזה.

דניאלה אנוש-במברג: אתה לא, אבל גם חבר-הכנסת נואף מסאלחה הוא מוסלמי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה שקובע זו הדת המוסלמית עצמה, לא אני, לא חבר-הכנסת מסאלחה ולא את.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, חבר-הכנסת מסאלחה.

נואף מסאלחה: לחברי עבד-אלמאלכ דהאמשה.

נואף מסאלחה: יכול להיות שהחוק פוגע בציפור הנפש שלך, אני לא נמצא סביבך אבל בכנסת אתה שומע דעות קשות בעניינים דומים ואתה מתאפק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שם אני מתאפק, קל לי להתאפק אבל בענין הדתי קשה לי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שם זה ענין של הכלל אז כולנו מתאפקים, פה זה ענין מיוחד של המוסלמים.

נואף מסאלחה: אני שמח שיושב-ראש בית הדין השרעי לערעורים הוא גם מרצה למשפטים על הדת המוסלמית בחמש מכללות.

נואף מסאלחה: אני מאוד מצטער שמכניסים את הקאדים, שאני מאוד מכבד אותם.

נואף מסאלחה: הרי יש חוק של הקאדים.

נואף מסאלחה: אני לא רוצה לעשות מה שעשה אזולאי, אני תומך בהם ולא באזולאי, אבל אסור להיכנס לדברים כאלה כאילו אני נגד הקאדים ואתה בעד הקאדים.

הקאדי אחמד נאטור: הוועדה הזמינה אותנו.

נואף מסאלחה: אני לא דיברתי עם שר המשפטים – שחתום על החוק - ולא דיברתי עם אף אחד, אני לא מתנצל על זה.

נואף מסאלחה: מה שטען חבר-הכנסת יוסי כץ זו האמת.

נואף מסאלחה: גם אם השם שלי ירד מהצעת החוק אין שום זכות לשלול מיעל דיין, או מענת מאור, מיוסי ביילין את ההחלטה היום.

נואף מסאלחה: ההצעה של חבר-הכנסת יוסי כץ היא מכובדת מאוד.

נואף מסאלחה: אדוני היושב-ראש אתה הודעת שלא מעבירים את הצעת החוק לקריאה שניה ושלישית עד שיהיה דיון אמיתי ורציני בה.

נואף מסאלחה: אני מאמין שברגע שתהיה מחלוקת, יושב-ראש הוועדה והחברים בה יתחשבו במחלוקת האמיתית הזאת אבל לא בכפייה לא של החברים היהודים ולא של הערבים.

נואף מסאלחה: אי-אפשר להגיד: אנחנו מורידים את החוק, קברנו אותו, אין דין רציפות.

נואף מסאלחה: צריך להמשיך את הענין לפחות כלפי חברי הכנסת שחתמו על הצעת החוק.

אמנון רובינשטיין: מכיוון שחברים באו באיחור אני רוצה להסביר.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מחוייבים להחלטת הממשלה, זה ברור, זה לא רצון חופשי שלנו.

אמנון רובינשטיין: אני מכבד את הענין של ההתייעצות הסיעתית אבל לא נדחה את זה לשבוע הבא, היום בשעה 3:30 נקיים את ההצבעה.

ענת מאור: תעשו עכשיו התייעצות סיעתית של חצי שעה ונצביע.

אמנון רובינשטיין: אנחנו נעמיד את זה להצבעה מחר ב-9 בבוקר בתחילת ישיבת הוועדה.

אמנון רובינשטיין: למרות הדברים הנכונים שאמר חבר-הכנסת יוסי כץ, אם אין רציפות נגמר הענין; אם יש רציפות, מתחיל הדיון בטענות ששמענו כאן שלחלקן יש משקל.

אמנון רובינשטיין: הרי גם בכנסת הקודמת שינו את הצעת החוק בענין מסוים, זה לא שאם מחילים את הרציפות מקבלים את הצעת החוק כפי שהיא כתובה אלא מתחילים את הדיון על כל סעיף וסעיף ושומעים את כל נציגי הציבור.

אמנון רובינשטיין: הדיון היום הוא רק על הענין של הרציפות ומשום כך שיתפתי את חברי הכנסת.

אמנון רובינשטיין: על דעת משרד המשפטים קראתי את החלטת ועדת השרים.

אמנון רובינשטיין: בבקשה, ד"ר פרץ סגל.

ד"ר פרץ סגל: ביסוד ההחלטה היו כאלה שסברו שאין מקום להחיל רציפות והיו שסברו שיש מקום להחיל רציפות ודברים דומים למה שהשמיע חבר-הכנסת כץ נשמעו גם בוועדת השרים.

ד"ר פרץ סגל: בסופו של דבר נתקבלה העמדה מתוך המחוייבות שלנו להסכמה שהיתה בכנסת בשם יושב-ראש ועדת החוקה חוק ומשפט שעיכב את ההצבעה כדי שנקים את הוועדה.

ד"ר פרץ סגל: אנחנו אמרנו שאנחנו צריכים להמשיך באותה מחוייבות.

ד"ר פרץ סגל: דבר נוסף.

ד"ר פרץ סגל: חשבנו שמדובר בענין שצריך להתקבל בקונסנסוס, זו לא שאלה שאפשר לבוא אליה בחקיקה בלי שיש לה גיבוי חברתי במגזר המוסלמי.

ד"ר פרץ סגל: לכן אין בדעתנו לקדם את הצעת החוק עד שנגיע עד כמה שאפשר לקונסנסוס בוועדה.

אמנון רובינשטיין: אולי נקיים את ההצבעה היום בשעה 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו חייבים להתייעץ, ההתייעצות היא לא סתם מלה, אנחנו באמת רוצים לשבת עם האנשים האחראים על הענין הזה.

ענת מאור: בדרך כלל נותנים חצי שעה להתייעצות סיעתית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה ענין חשוב וצריך לתת זמן.

ענת מאור: לסדר הדיון.

ענת מאור: אדוני היושב-ראש, יושבות פה שלוש נציגות מהאגודה לזכויות האזרח וצריך לתת לאחת מהן להתבטא.

ענת מאור: אני רוצה שיישמע גם קולן של הנשים.

טלב אלסאנע: אנחנו רוצים לשקול את הענין הזה ולגבש דעה.

טלב אלסאנע: מה בוער?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו רוצים לגייס אנשים לעמדה שלנו, בסדר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע גם בשבוע הבא.

אמנון רובינשטיין: התייעצות סיעתית זה בדרך כלל חצי שעה.

יובל שטייניץ: כדאי שנגמור היום את הענין.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה לא ייעשה כך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כולנו חוטאים לאמת ולנושא אם נעשה את זה בחטף.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה להתמקד בנושא, להתייעץ ולגבש עמדה, תנו לי זמן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אולי אשנה את עמדתי.

ענת מאור: היום בשעה 3 זה הוגן מאוד.

אמנון רובינשטיין: אני אעמיד את זה כאן להצבעה.

שלמה שהם: אכן נכון שמקובל לתת זמן להתייעצות סיעתית אבל צריך לזכור שמועד הדיון הזה היה ידוע לחברי הכנסת מזה זמן רב.

שלמה שהם: הזמן שניתן להתייעצות סיעתית ניתן בדרך כלל באופן מינימלי ביותר.

טלב אלסאנע: היועץ המשפטי, אתה יודע שרק עכשיו קיבלנו את התגובה של משרד המשפטים ושרק עכשיו שמעתי את ההצעה של חבר-הכנסת כץ?

טלב אלסאנע: 50 שנה בתי הדין השרעיים פועלים כך והכול בסדר.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה להצביע על מועד ההצבעה.

נואף מסאלחה: קודם אמרת שאתה רוצה להצביע מחר ב-9 בבוקר?

נואף מסאלחה: אני מציע שזה יהיה מחר ב-10 בבוקר.

אמנון רובינשטיין: בסדר, מחר ב-10 בבוקר הצבעה על דין הרציפות.