ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 74, 2000-02-01 11:00

אמנון רובינשטיין: אנחנו פותחים את הישיבה.

אמנון רובינשטיין: הישיבה נועדה להשתמש בסמכותנו כוועדה ליזום הצעת חוק, סמכות שיש לנו לפי תקנון הכנסת.

אמנון רובינשטיין: אנחנו חייבים לתקן את חוקי הבחירות ולסתום כל פירצה אפשרית כיוון שנגרם נזק גדול מאוד לדמוקרטיה הישראלית בגילוי הפגמים שהיו, והיו פגמים חמורים ורציניים.

אמנון רובינשטיין: אנחנו חייבים לסתום כל פירצה כדי לחזק את אמון הציבור בתהליך הבחירות ובדמוקרטיה הישראלית.

אמנון רובינשטיין: עם זאת אני רוצה לציין שחוקי הבחירות בארץ – חוקי מימון המפלגות – הם מן המתקדמים ביותר בעולם.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מספרים את זה לפרלמנטרים אחרים והם לא מאמינים לנו שיש מגבלות כל כך חמורות גם מצד המימון הצבורי וגם מגבלות שלא ידעו במדינות אחרות.

אמנון רובינשטיין: קיבלנו מסמך המלצות, שמונח לפני כל חברי הכנסת, של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה-16 בדבר תיקונים בחוקי הבחירות.

אמנון רובינשטיין: אנחנו נבקש משלמה שהם, היועץ המשפטי של הוועדה, שיכין לנו הצעת חוק שתתרגם את הדברים שהונחו בפנינו.

דורית ואג: בדרך כלל ועדת הבחירות מכינה הצעה אבל כאן הם רצו שוועדת הבחירות תחליט קודם מה היא רוצה לתקן כי יש פה כל מיני סוגיות.

אמנון רובינשטיין: נעבור דבר ודבר, נראה מהי עמדת הוועדה ואז נבקש מכם להכין הצעת חוק.

אמנון רובינשטיין: זה נראה לכם, גב' אדרי?

תמי אדרי: אחרי שנדע מה לכתוב – כן.

תמי אדרי: אני רוצה לומר – כתבתי את זה גם במכתב – זה לא היה בדיון לפני ועדת הבחירות כולה, הנוסח של המכתב הזה היה גם אצל השופט חשין שהסכים לו וגם אצל השופט מצא.

תמי אדרי: רוב החומר פה קשור להצעות של השופט מצא.

אמנון רובינשטיין: קראתי את התזכיר של השופט מצא.

אמנון רובינשטיין: אנחנו לא נעשה את זה בנפרד.

דורית ואג: ארגוני הנכים, בעיקר ארגון "בזכות", מתנגדים להורדת הוראת השעה.

דורית ואג: הם רוצים שכל הקלפיות יהיו נגישות ושזה לא ייפתר באמצעות מעטפות כפולות.

אמנון רובינשטיין: כשנגיע לזה נזמין אותם.

אמנון לורך: יש הצעות של שופטים קודמים והייתי עושה קומפילציה של כל ההצעות.

אמנון לורך: השופט מצא ראה את הדברים דרך העיניים שלו אבל היו גם יושבי-ראש קודמים של הוועדה.

אמנון לורך: השופט גולדברג הוציא בזמנו נייר.

אמנון רובינשטיין: קודם כל נדון במה שיש לפנינו ולישיבה הבאה נבקש ממך להכין הצעות נוספות.

אמנון רובינשטיין: אני מתחיל עם התיקונים המוצעים בלי להיכנס לניסוח אלא רק לשאלה האם לבקש מוועדת הבחירות המרכזית להכין לנו הצעה.

אמנון רובינשטיין: "התפטרות מועמד לראש הממשלה".

אמנון רובינשטיין: אני חושב שאין לזה התנגדות.

דני נוה: זה נושא חשוב ובעייתי.

אמנון רובינשטיין: בסדר, נפתח את זה לדיון.

עו"ד יהושע שופמן: יש פה לפחות שתי בעיות.

עו"ד יהושע שופמן: קודם כל, עד מתי מועמד לראש הממשלה יכול להתפטר.

עו"ד יהושע שופמן: הבעיה הנוספת עקב הוראה בחוק היא שמועמד לראש ממשלה צריך לקבל רוב מוחלט של הקולות הכשרים כדי להיבחר, אחרת יש בחירות חוזרות.

עו"ד יהושע שופמן: כשיש שני מועמדים בלבד אין בהגדרה בחירות חוזרות אלא אם כן זה 50%-50%, דבר שהוא לא כל כך צפוי.

עו"ד יהושע שופמן: כאשר יש מצב שבו מועמד מתפטר, השאלה היא עד מתי הוא יכול להתפטר – האם עד פתיחת הקלפיות, עד סגירת הקלפיות, האם יום לפני הבחירות?

עו"ד יהושע שופמן: עוד שאלה: מה לגבי הקולות שניתנו לאותו מועמד לפני כן בחוץ-לארץ, באוניות.

ציפי לבני: אתה לא יכול למנוע ממועמד להתפטר.

עו"ד יהושע שופמן: השאלה היא האם בשעה 9 בערב ביום הבחירות הוא יכול להודיע על התפטרותו.

עו"ד יהושע שופמן: אין הבדל מהותי בין 9 בערב ביום הבחירות לבין 10 בבוקר.

עו"ד יהושע שופמן: הנושא השני נוגע להצבעה בחוץ-לארץ.

עו"ד יהושע שופמן: הייתי קושר את זה בשאלה אחרת.

עו"ד יהושע שופמן: צריך לצמצם עד למינימום את פרק הזמן בין ההצבעות בחוץ-לארץ לבין ההצבעות בארץ.

עו"ד יהושע שופמן: המועדים הנוכחיים נקבעו בשעה שהיו אוניות בכל מיני מקומות ולפתקים לקח שבועיים להגיע ארצה.

עו"ד יהושע שופמן: אין ספק שהנציגים בחוץ-לארץ צריכים להצביע לפני יום הבחירות.

עו"ד יהושע שופמן: זה מחדד את הדברים.

עו"ד יהושע שופמן: מעבר לשאלת התפטרותו של המועמד יש גם שינויים במערכת הבחירות, אנשים משנים את דעותיהם בגלל אירועים שקורים ערב הבחירות.

אמנון רובינשטיין: אני לא אתחיל עכשיו את הדיון בענין הזה.

עו"ד יהושע שופמן: לא היה על זה דיון בוועדת הבחירות, זה מה שאמרה גב' אדרי.

עו"ד יהושע שופמן: אני מציע לצמצם עד למינימום את התופעה על-ידי ציפוף המועדים וקיום בחירות בחוץ-לארץ צמוד ככל האפשר למועד הבחירות מבחינת האפשרויות הטכניות.

עו"ד יהושע שופמן: אשר להתפטרות, לא נראה לי הגיוני שמועמד מתפטר אחרי שהבחירות כבר התחילו.

עו"ד יהושע שופמן: לגבי הקולות שכבר ניתנו – זו לא עמדת ממשלה אלא עמדתי האישית – נראה לי שאלה אינם קולות כשרים.

יהודית נאות: אם מועמד נפטר, חלילה, זה יוצר אותו הקושי.

יהודית נאות: יש על זה הוראה בחוק.

עו"ד יהושע שופמן: אני חושב שהפתרון הוא נכון, הקולות אינם כשרים.

דני נוה: השאלה התעוררה באופן בולט בבחירות האחרונות כאשר שלושה מתוך חמשת המועמדים הסירו את מועמדותם.

דני נוה: הענין נכנס למסגרת הפוליטית כי לכל אחד היתה נקודת מבט מבחינת ההשלכות של הדבר הזה על תוצאות הבחירות ועל ההליכה לסיבוב שני.

דני נוה: אני מקבל את הגישה שצריך לצמצם ככל האפשר את מרווח הזמן כי באופן פרקטי זה מצמצם את הבעיה אבל עדיין אנחנו בשאלה העקרונית שצריך לבחון אותה לאור הרקע לתופעות.

דני נוה: יכולות להיות מועמדויות משני סוגים: יכולה להיות מועמדות של ראש ממשלה מטעמים כנים ואמיתיים כשהוא מחליט להתמודד על ראשות הממשלה וברגע האחרון משכנעים אותו להסיר את מועמדותו ואז הדבר פועל לטובת מועמד אחר או לא פועל לטובתו.

דני נוה: יכול להיות מצב של מועמדות טקטית כאשר אדם מציג את מועמדותו וברגע האחרון הוא מסיר אותה כדי שזה יפעל לטובתו של מועמד אחר.

דני נוה: עיקר הבעיה היא איך אתה מתייחס לקולותיהם של אלה שהצביעו.

דני נוה: אולי צריך לעשות הבחנה שונה.

דני נוה: אם אדם מסיר את מועמדותו ממש ברגע האחרון, או ביום הבחירות, או יום לפני הבחירות יש פה רמה של חוסר הוגנות כי הוא יודע שאנשים כבר הצביעו בפועל.

דני נוה: במקרה זה צריך להתייחס אל הקולות האלה כקולות כשרים לכל דבר כי הסרת המועמדות נועדה להביא למצב שזה ייחשב כקול פסול ויפעל לטובתו של מועמד אחר.

דני נוה: אם אדם עושה את זה מעבר למועד מסוים אחרי שציבור מסוים כבר הצביע יש בזה חוסר הוגנות.

אמנון רובינשטיין: זה פוגע בשתי המפלגות הגדולות.

דני נוה: לא בהכרח, פעם זה יכול לפעול לטובת מפלגה אחת ופעם לטובת האחרת, בכל תקופת בחירות זה יכול לפעול לטובת מישהו.

דורית ואג: איזה אחוז מן המצביעים הצביעו לפני הבחירות?

דני נוה: אולי רבע אחוז.

דני נוה: ראיתי את הנתון הזה אצל השופט מצא.

תמי אדרי: מדובר על אלה שהצביעו בחוץ-לארץ, על הימאים ועל החיילים.

תמי אדרי: לפי ההערכה שלנו הצביעו לפני כן 30,000.

דני נוה: ההמלצה שלי היא שאם המועמד מסיר את מועמדותו עד שבוע לפני הבחירות הקולות הם פסולים ולאחר מכן הקולות ייחשבו כקולות כשרים, כי צריך לקבוע פה אמת מידה הגיונית.

עו"ד יהושע שופמן: לשאלתה של חברת הכנסת נאות.

עו"ד יהושע שופמן: לפי סעיף 12 לחוק יסוד: הממשלה כשמועמד נפטר הבחירות נידחות.

עו"ד יהושע שופמן: הסעיף הזה הוא בעייתי כי הוא קובע שאם מועמד מתפטר עד 96 שעות לפני הבחירות הרי מי שהציע אותו יכול להציע מועמד אחר.

עו"ד יהושע שופמן: מי שהציע אותו אלה 50,000 בוחרים ואני לא יודע איך 50,000 בוחרים יכולים לעשות זאת.

עו"ד יהושע שופמן: השופט מצא מתייחס לחוק הבחירות אבל יש פגמים לא קטנים בסעיף 12 לחוק היסוד.

עו"ד יהושע שופמן: חוק היסוד הוא בעייתי מיסודו, לא רק שיש אי-התאמה אלא סעיף 12 מאפשר כל מיני סידורים לא בהירים מי בא במקום המועמד.

אמנון רובינשטיין: אנחנו יכולים לתקן גם את חוק היסוד.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה להגיד לכם מה ההיסטוריה.

אמנון רובינשטיין: הרוב בוועדת החוקה לא התייחס בשעתו אל המועמדים של שתי המפלגות הגדולות, בכוונה הוא קבע שמדובר על סיעות שיש להן לפחות 10 חברי כנסת מתוך הנחה שההתמודדות אמיתית.

אמנון רובינשטיין: אז באו חברי כנסת, בראשם שולמית אלוני, שדרשו שיהיו גם מועמדים נוספים.

אמנון רובינשטיין: אז נכנס הענין של 50,000.

אמנון רובינשטיין: משום כך יש בחוק היסוד איזו סתירה פנימית.

אמנון רובינשטיין: חלק מההוראות, כולל ההתפטרות, מתייחסות למועמדים של שתי המפלגות הגדולות כשאז צריך לאפשר למפלגה הגדולה להציג מועמד אחר במקום מי שנפטר וזה לא מתאים לתוספת המאוחרת של הישיבה האחרונה שקבעה 50,000.

עו"ד יהושע שופמן: אם זה 50,000, בא במקומו מס' 2 ברשימה.

אמנון רובינשטיין: זה לא סביר.

אמנון רובינשטיין: בניגוד להתמודדות לכנסת ההתמודדות על ראשות הממשלה היא לא עסק של הקטנים אלא של המפלגות הגדולות העיקריות בכנסת.

אמנון רובינשטיין: זה גם יחזק אותו האלמנט שחברי כנסת רבים חושבים שהוא יפגע במעמד המפלגות הגדולות.

דני נוה: יש בינינו כאלה שמקווים שהדילמה הזאת בכלל לא תהיה על סדר-היום.

אמנון רובינשטיין: קבעתי מועד לדיון בענין הרציפות אבל חבר-הכנסת עוזי לנדאו, שדרש אותו, חזר בו מבקשתו ולכן לא קיימתי את זה.

אמנון רובינשטיין: הממשלה הודיעה לי על התנגדותה אבל לא אמנע דיון בנושא הזה.

ציפי לבני: בקונספט קשה לי לראות משפט שאומר שלמישהו אסור להתפטר, לטעמי, השאלה היא מה קורה אם הוא כן עושה את זה.

ציפי לבני: אין סיבה שיחול איסור על מישהו שעושה פעולה רצונית גם אם הוא עושה את זה בדקה התשעים, אי-אפשר להכריח מישהו להיות מועמד לראש הממשלה.

ציפי לבני: תארו לכם מה יהיה אם הוא יזכה, הוא יהיה ראש ממשלה בעל כורחו?

ציפי לבני: לכן, מבחינתי, הטקסט האוסר על התפטרות הוא בעייתי.

ציפי לבני: השאלה היא מה קורה למי שבחר בו והצורך בהתחשבות במי שרצה לבחור במועמד מסוים, האם קולו הוא פסול ומתי, או האם קולו נחשב?

ציפי לבני: אני לא יודעת אם למי שהצביע עבור מועמד שהתפטר זה משנה אם קולו פסול או קולו נחשב לצורך המועמד הזה כי אלה קלקולציות שמשליכות על התוצאות בין המתמודדים האחרים שנשארו בספירת הקולות הכשרים.

אמנון רובינשטיין: אם מבטלים את הבחירה הישירה הבעיות נעלמות, אם לא מבטלים את הבחירה הישירה צריך יהיה לדון בענין של מועמדים זוטרים.

ציפי לבני: במקום שיהיה כתוב שמתאריך מסוים הוא לא יכול להתפטר, לטעמי מרגע שהוא התפטר הוא התפטר אבל הקול לא נפסל.

עו"ד יהושע שופמן: השאלה היא אם ועדת הבחירות צריכה להוציא את הפתקים מהקלפי ב-2 בצהריים.

ציפי לבני: לא, אתה ממשיך בתהליך וירטואלי כי האלטרנטיבה היא לדחות את הבחירות כמו במקרה של מישהו שנפטר, וזה תהליך דרמטי.

ציפי לבני: לטעמי, הקולות הם כשרים החל מתחילת ההצבעה, ופסולים עד אז.

עזמי בשארה: יש כאלה שמסיבות כנות, כפי שאמר דני נווה, רצו להיות ראשי ממשלה, יש כאלה שמסיבות לא כנות רצו להיות ראשי ממשלה, ויש כאלה שמסיבות כנות רצו להתפטר.

עזמי בשארה: החוק הוא כל כך ליגליסטי ואני לא רוצה לדבר על מוטיבציות למה אנשים מועמדים לראשי ממשלה.

עזמי בשארה: יכולה להיות טקטיקה כנה, ויכולה להיות הליכה אסטרטגית בצורה לא כנה.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, אם רוצים לשמור על המפלגות הגדולות אסור שהשיטה הזאת תימשך, אם לא רוצים לשמור על המפלגות הגדולות אפשר להמשיך בשיטה הזאת.

עזמי בשארה: לדעתי, ככוחות פלוניים קטנים בחברה אין לנו דרך להתמקח בלי מועמדויות לראשות הממשלה ובעתיד התופעה הזאת אפילו תתרחב, אי-אפשר לעצור אותה, לא רק של מועמד ברשימה שיש בה 10 חברי כנסת בלבד, יותר קל לאסוף חתימות של 10 חברי כנסת, את זה צריך לעשות.

עזמי בשארה: אני חושב שמי שרוצה להיות מועמד צריך לאסוף חתימות של 50,000 אזרחים ונציגים לא ידעו לאסוף פה מספר כזה של חתימות אלא אחר-כך אספו 10 חתימות של חברי כנסת.

עזמי בשארה: זה שיהיו מועמדים בנוי בתוך השיטה, איך דרך אחרת.

עזמי בשארה: 1.

עזמי בשארה: אני בעד שנבטל את השיטה הזאת אבל כל עוד היא קיימת אסור להגביל את זכותו של אזרח להתפטר ולתמרן, זה בתוך השיטה.

עזמי בשארה: 2.

עזמי בשארה: אני מסכים עם חברת-הכנסת לבני, אתה לא יכול לאסור על מישהו להתפטר, זה רק ענין טכני.

עזמי בשארה: ועדת הבחירות המרכזית יכולה לקבוע עד איזה תאריך היא יכולה להסיר את הפתקים לא בצורה מקומית אלא מרכזית, כולל חוץ-לארץ.

עזמי בשארה: נניח שהיא קובעת יומיים-שלושה ואם עד התאריך הזה אתה מתפטר מסירים את הפתקים שלך ולא סופרים אותם.

עזמי בשארה: אם אתה מתפטר אחרי התאריך הזה לא מסירים את הפתקים שלך וסופרים אותם.

עזמי בשארה: הקולות הם כשרים כשהם בקלפי כי האזרח הצביע בשבילך, אתה לא יכול לפסול את הקול.

קריאה: הם ישפיעו על ההכרעה בבחירות.

עזמי בשארה: שישפיעו.

עזמי בשארה: אם הוא רוצה לתמרן שיעשה זאת עד יומיים לפני הבחירות.

עזמי בשארה: כל הדינמיקה תתפתח אז.

עזמי בשארה: מי שלא יתפטר עד אז ייספר הקול שלו.

יהודית נאות: אני מסכימה שצריך לקבוע תאריך מסוים שעד אליו המועמדים צריכים להכריע.

יהודית נאות: אם הם לא מתפטרים עד יום מסוים, בהתאם להחלטת ועדת הבחירות, קולותיהם נספרים.

יהודית נאות: צריך לקחת בחשבון שאם קולותיהם לא נפסלים הם נכנסים במניין הקולות הכשרים והם יכולים להכריע בין סיבוב אחד לבין שני סיבובים.

יהודית נאות: קביעת יום מסוים מפעילה לחץ על מועמדי קש להכריע עד היום המסוים.

יהודית נאות: זה לא יכול להיות יום-יומיים.

בנימין אלון: מעבר לאלה המצביעים בחוץ-לארץ, זה אחוז לא משמעותי, יש גם את החיילים בצבא שהפעם חלק מהם הצביעו לפני שהמועמדים התפטרו ואז המספר הוא יותר משמעותי.

בנימין אלון: יש פה עוד רכיב לא טכני שצריך לקחת אותו בחשבון.

בנימין אלון: זכותם של האזרחים וחובתה של הדמוקרטיה שהתעמולה ודרכי התעמולה יתייחסו אל המציאות בצורה הוגנת.

בנימין אלון: אם יש שינוי משמעותי בהרכב של המועמדים צריך לתת די זמן לתעמולה להתארגן בהתאם.

בנימין אלון: אינה דומה תעמולה כשיש ארבעה מועמדים עם מסרים דומים ומקבילים לתעמולה ברורה בין שני מועמדים וצריך לתת סדר זמן סביר.

בנימין אלון: נכון שאני לא יכול להכניס לבית-סוהר מועמד שהתפטר אחרי מועד מסוים.

בנימין אלון: אז כל הדרמה של המיקוח עם קבוצות המיעוט שהציגו מועמד תתמקד בשבוע או 10 ימים לפני הבחירות.

בנימין אלון: אחר-כך יישארו שבוע או 10 ימים לכלל הבוחרים להתרכז בתעמולה הבסיסית בין שני המועמדים הראשיים, בדיוק כמו שקורה בשבועיים של סיבוב שני.

בנימין אלון: זה מה שקרה עכשיו.

בנימין אלון: אני לא יכול להכניס לבית-סוהר מועמד שהתפטר אחרי 10 הימים האלה, או השבוע, אבל אני צריך איזו אמירה, ביטוי או סנקציה.

אמנון רובינשטיין: קולות פסולים זו סנקציה.

ציפי לבני: לא חל פה הסעיף הפלילי.

בנימין אלון: לא סעיף פלילי, אבל צריכה להיות אמירה ציבורית, צריך למצוא משהו.

טלב אלסאנע: לא נראה לי שאותם אנשים שהצביעו בטעות או למועמד שהסיר את המועמדות שלו יכולים להכריע את תוצאות הבחירות ויביאו לעוד מערכת בחירות שעולה הון תועפות.

טלב אלסאנע: במצב הקיים יש משהו לא הגיוני.

טלב אלסאנע: אני מציע שכל מועמד לראשות הממשלה יפקיד ערבות בסכום מסוים.

טלב אלסאנע: אם עד מועד מסוים הוא הודיע על ההתפטרות – מחזירים לו את הערבות; אם הוא מודיע על ההתפטרות לאחר המועד – הקולות של האנשים שהצביעו בעדו בטלים כי הם הצביעו עבור אדם שאיננו מועמד ומחלטים את הערבות שלו.

טלב אלסאנע: בזה אפשר להרתיע אותו.

אמנון לורך: חבר-הכנסת אלסאנע אמר שהקולות פסולים ואני מסכים אתו.

אמנון לורך: אני חשבתי שצריך לתת קנס במימון.

אמנון לורך: זה רק חוק טכני.

אמנון רובינשטיין: ועדת משנה?

אמנון רובינשטיין: לא, הכל יחזור לכאן והכל ייפתח מחדש.

עזמי בשארה: תארו לעצמכם שמועמד לא ירצה לסגת בשביל לא לשלם את הקנס.

עזמי בשארה: אלה בחירות דמוקרטיות, מה פתאום קנס?

עו"ד יהושע שופמן: אז הוא יודיע לציבור שהוא לא מתפטר ובלי תביעות.

אמנון לורך: אם לא היית חותם על הטופס היתה חובה לשים את הפתק שלך בקלפיות.

שלמה שהם: החטא הקדמון הוא סעיף 13(א) שאומר שכדי להיבחר צריך מחצית מן הקולות.

שלמה שהם: מפה מתחילה מניפולציה גדולה.

שלמה שהם: כשיש מועמד מוביל יש אינטרסים אחרים שאומרים: גם אם אין לנו שום סיכוי נלך נגדו על-מנת להפחית את הסיכוי שלו לקבל מחצית מן הקולות הכשרים.

שלמה שהם: לכן התוצאה צריכה להיות שהקולות יהיו פסולים משום שאם הקולות שלו נשארים כשרים זה מפחית את הסיכוי של המועמד לקבל מחצית מן הקולות הכשרים.

שלמה שהם: אם אדם עושה את המניפולציה הזאת הקולות שלו בקלפי צריכים להיפסל.

שלמה שהם: לכן זו צריכה להיות פסילה.

שלמה שהם: דבר נוסף.

שלמה שהם: עסקתם בוודאי בענין של מחצית הקולות.

שלמה שהם: לעניות דעתי יש מקום להפחית את האחוז של הרוב, כי אתה יוצר מבנה שבהגדרה מביא לסיבוב שני ושבסוף ייוותרו שני מועמדים.

אמנון רובינשטיין: בנושא של הבחירה הישירה נתמודד במישרין ולא אגב ההמלצות של השופט מצא.

עו"ד אהוד שיל"ת: ההצבעה בחוץ-לארץ היום היא 12 יום לפני הבחירות.

עו"ד אהוד שיל"ת: הזמן פה לא חשוב.

עו"ד אהוד שיל"ת: הרי גם יום לפני ההצבעה הפתקים כבר בחוץ אצל האנשים בכיס ועדיין הם יימצאו בקלפיות כי מישהו לא ישמע שהמועמד יתפטר.

עו"ד אהוד שיל"ת: לכן לא חשוב אם ההצבעה כבר התחילה באותו הרגע או לא.

עו"ד אהוד שיל"ת: אנחנו צריכים לקבל החלטה עקרונית.

עו"ד אהוד שיל"ת: ההחלטה הגרועה ביותר היא שמשאירים למועמדים האלה – אם טקטיקה כנה או אסטרטגיה לא כנה – שתי אופציות: שאם הוא מתפטר עד יום מסוים הקולות שלו עוד יהיו כשרים; ואם הוא מתפטר אחרי יום מסוים יפסלו את הקולות.

עו"ד אהוד שיל"ת: עכשיו יש לו שני תאריכים טובים להתפטר.

עו"ד אהוד שיל"ת: אני מציע שהוא יתפטר מתי שהוא רוצה.

עו"ד אהוד שיל"ת: כדי להגן על המערכת מפני כאלה המבלבלים את המוח לקחת איזו ערבות בנקאית.

עו"ד אהוד שיל"ת: לא משנה באיזה יום הוא התפטר, אם ביום הבחירות עצמו או 20 יום לפני הבחירות, הקולות שניתנו לו הם פסולים.

עו"ד אהוד שיל"ת: זו הצעה פשוטה.

עו"ד פנחס מעוז: אני לא מבין מדוע מתייחסים בזלזול לקולות של 30,000 בוחרים שמצביעים לפני יום הבחירות והקולות שלהם ייפסלו.

עו"ד פנחס מעוז: בבחירות הבאות אלה יכולים להיות 50,000 אנשים ואלה נתונים משמעותיים.

עו"ד פנחס מעוז: ההצעה שלי היא שהמועד של ההתפטרות יהיה בערך 10 ימים לפני מועד הבחירות.

עו"ד פנחס מעוז: דיברתי עם תמי אדרי וזה יכול להשתלב במועד של הבחירות בחוץ-לארץ 10 ימים לפני הבחירות.

עו"ד פנחס מעוז: ההתפטרות תהיה גם לפני שמתחילים את ההצבעה בחוץ-לארץ, או ערב ההצבעה בחוץ-לארץ.

עו"ד פנחס מעוז: לעומת זאת, מי שמתפטר לאחר מכן הסנקציה המתאימה כלפיו היא שהקולות יהיו כשרים ולא פסולים.

עו"ד פנחס מעוז: הסיבה היא משום שהשיקול המניפולטיבי הוא שאם הוא מתפטר ונפסל הוא יורד.

עו"ד פנחס מעוז: אם הוא ידע שהקולות האלה כשרים אבל הם ילכו לאיבוד משום שהצביעו עבור מועמד לא רלוונטי זה אולי ירתיע.

שלמה שהם: אז הוא פוגע במחצית של המועמד המוביל.

יהודית נאות: זה בדיוק הלחץ המוסרי.

עו"ד פנחס מעוז: אבל למה ש-30,000 לא ישפיעו?

עזמי בשארה: כפי שמשא-ומתן להרכיב קואליציה אחרי הבחירות זה מוסרי, משא-ומתן עוד לפני הבחירות זה יותר מוסרי כי יש קבוצות שלא לגיטימי להרכיב מהן שום קואליציה במדינה הזאת.

עזמי בשארה: מה אתם מדברים פה על מוסר?

עזמי בשארה: מה שש"ס עושה אחרי הבחירות זה מוסרי?

עזמי בשארה: תורידו את המלה מוסר.

עזמי בשארה: זה מוסרי ש-20% מאוכלוסיית המדינה לא יהיו בשום קואליציה גם של ראש ממשלה שהם הצביעו עבורו?

עזמי בשארה: ברק היה מצליח בלעדי הערבים בישראל?

עזמי בשארה: הוא ניהל אתם משא-ומתן להרכבת הקואליציה?

עזמי בשארה: זה מוסרי?

עזמי בשארה: שאף אחד פה לא ידבר על מוסר.

עזמי בשארה: לדעתי יהיה קשה להסדיר את הענין הזה בחוק.

עזמי בשארה: נניח שאתה מטיל את כל המגבלות האלה, כולל קנס.

עזמי בשארה: נניח שהמועמד רוצה להתפטר מסיבות מוסריות בשביל לא לפגוע בחצי שרוצה שהאיש הזה יצליח למרות שהאיש עצמו לא רוצה בזה.

עזמי בשארה: אבל הערימו עליו מכשולים כדי שהוא לא יתפטר, למשל, קנס כספי.

עזמי בשארה: הוא יכול להגיד לבוחריו בשעת שידור יותר טובה משל כל המועמדים בטלוויזיה: תראו, מסיבות טכניות אני לא יכול להתפטר אבל אל תצביעו עבורי.

עזמי בשארה: אין גבול לזה.

אמנון לורך: מדובר בחוק טכני ואסור להשאיר את הענין לפרשנויות אם זה שעתיים קודם.

אמנון לורך: פעם דנו אם זה 24 שעות או 48 שעות וכל מיני דברים כאלה.

אמנון לורך: הכיוון הנכון הוא הסיכום של מר שיל"ת.

אמנון לורך: חבר-הכנסת אלון, הזכרת סנקציה.

אמנון לורך: מאחר שכדי להתמודד לראשות ממשלה אתה חייב להיות ראש רשימה, הסנקציה של הבוחר היא בזה שהוא לא יצביע לרשימה שלך אם ההתנהגות שלך לפני כן לא היתה ראויה והתפטרת אחרי מועד הקנס, זה מטיל בך כתם.

אמנון רובינשטיין: מר שיל"ת לא הציע קנס, הוא הציע ערבות.

אמנון לורך: ערבות שתמומש אם האיש התפטר אחרי מועד מסוים.

דני נוה: אנחנו חייבים לתקן את החוק, אסור לנו להשאיר את תפוח-האדמה הלוהט הזה, זה לא יהיה הוגן ולא ראוי.

דני נוה: חובתנו לתקן את זה.

אמנון רובינשטיין: היתה כאן הצעה של אהוד שיל"ת שנדמה לי שהיתה לה תמיכה מירבית.

אמנון רובינשטיין: תחזור עליה בבקשה ונצביע.

עו"ד אהוד שיל"ת: מועמד שמתפטר – לא חשוב מתי נערכת ההצבעה בחוץ-לארץ, אם זה 12 או 10 ימים לפני הבחירות – לא חשוב מתי הוא מתפטר, המלצתי היא לראות את הקולות כפסולים.

עו"ד אהוד שיל"ת: כדי לא לעודד דברים כאלה הגיוני שהוא יתן גם ערבות.

אמנון רובינשטיין: ההצעה השניה היא לקבוע מועד של שבוע או 10 ימים לפני הבחירות והקולות כשרים אם ההתפטרות היא לפני המועד הזה.

בנימין אלון: הקולות הכשרים הם העונש שלו.

דני נוה: זה לא עונש.

עו"ד יהושע שופמן: אנחנו צריכים לקבוע בכל זאת עד איזה מועד מסירים את הפתקים.

עו"ד יהושע שופמן: אני רוצה להבין ממר שיל"ת אם צריך מועד או לא, ב-7 בבוקר, ב-7 בערב, בשעת סגירת הקלפיות?

עו"ד יהושע שופמן: לא צריך מועד?

קריאה: לא.

עו"ד יהושע שופמן: כל מזכיר קלפי יוציא מתי שהוא רוצה?

עו"ד אהוד שיל"ת: אם הוא מתפטר ביום הבחירות זה פסול.

שלמה שהם: ברגע שאנחנו אומרים שהקולות כשרים ממילא הם יתוספו ל-100% הקולות וממילא המועמד המוביל יכול לקבל פחות מ-50% ואז אנחנו מגדילים את ה-INCENTIVE לשחק את כל המשחק הזה, כי אז יש קולות כשרים ויש אחוז גדול יותר שלא מצביעים בשבילו.

שלמה שהם: ברגע שאנחנו פוסלים אותם ממילא הם יוצאים מה-100%.

דני נוה: ההיגיון יכול לעבוד גם בכיוון הפוך.

יהודית נאות: אם תספור את הקולות שלו ככשרים, לעולם הוא לא יתפטר.

יהודית נאות: ה-INCENTIVE להתפטרות הוא לא להכשיר מועמד מוביל.

עזמי בשארה: הוא יתפטר דווקא בשביל להכשיר מועמד מסוים.

דני נוה: יכול להיות שבמדינה דמיונית, לא כאן, מועמד יתפטר כדי שהקולות שלו ייפסלו ובכך הקולות שלו ישחקו לטובת מועמד אחר שבאמצעות זה יוכל לחצות את הרף.

דני נוה: מה קורה אם אנשים כבר הצביעו בשביל אותו מועמד?

דני נוה: אני אומר: אם אתה רוצה להתפטר ולשחק לטובת מועמד, נקבע לזה LIMIT של זמן.

דני נוה: אם עובר ה-LIMIT של הזמן, נניח 10 ימים, אנחנו מאפשרים בכך למועמדים לשחק את המשחק הפוליטי הזה עד הרגע האחרון.

דני נוה: אני חושב שזה לא ראוי ולא הוגן.

דני נוה: לכן תקבע LIMIT , עד 10 ימים, והמועמד ידע שאחרי 10 הימים האלה הוא לא יוכל לשחק את המשחק הזה כי אם הוא יסיר את מועמדותו הקולות שלו ייספרו והמשחק כבר לא קיים.

אמנון רובינשטיין: רבותי, אני חושב שאנחנו עוד לא בשלים להצבעה מכיוון שיש פה בלבולים מושגיים.

אמנון רובינשטיין: אני מציע שלישיבה הבאה יונחו כאן כמה הצעות.

אמנון רובינשטיין: הצעה אחת של קבוצת דני נווה עם תאריך ושתי אלטרנטיבות; הצעת אחרת של אהוד שיל"ת בלי תאריך; הצעה שלישית עצמאית על ערבות, הצעה שיכולה להצטרף לשתי ההצעות הראשונות.

אמנון רובינשטיין: אני מבקש לבוא בדברים עם מר שופמן כדי שזה יהיה גם על דעת משרד המשפטים ובעוד שבועיים נצביע.

אמנון רובינשטיין: כל מי שיש לו רעיון נוסף שיציע אותו.

אמנון רובינשטיין: דעתי היא שענין התאריך הוא סביר, הוא גם הנחיה לציבור.

אמנון רובינשטיין: חבר-הכנסת אלון, אם נקבע תאריך זה יענה על המשאלה שלך כי כך אנחנו לא מענישים אותם אבל נוזפים בהם שמתאריך מסוים זה כבר לא לגיטימי.

אמנון רובינשטיין: מי לא מסכים לענין הערבות?

יהודית נאות: אין הסכמה, ערבות זה הרבה כסף לאוצר המדינה.

עזמי בשארה: זו ערבות של המפלגה או של המועמד?

אמנון רובינשטיין: עדיין לא קיבלנו את ההצעה של הערבות.

אמנון רובינשטיין: אם יהיה מימון נפרד לראש ממשלה זה סיפור אחר, אפשר לקבוע חובת החזרה אבל בהצעה הנוכחית מדובר על ערבות של המועמד, לא של המפלגה.

עו"ד יהושע שופמן: הוא מועמד מטעם המפלגה.

עזמי בשארה: אין מועמדים פרטיים, הוא מועמד מטעם מפלגה, הוא ראש רשימה.

עזמי בשארה: הוא יכול להתפטר לבד ולסבך את מפלגתו.

אמנון רובינשטיין: הדיון בענין הזה הסתיים.

אמנון רובינשטיין: נצביע בעוד שבועיים.

עו"ד יהושע שופמן: אני רוצה לציין שההצעה חייבת להיות מותאמת גם לסעיף 14 לחוק היסוד.

עו"ד יהושע שופמן: לפי המצב הנוכחי מי שמתפטר שבוע לפני הבחירות אז מישהו אחר בא במקומו.

אמנון רובינשטיין: כל מי שיש לו הצעה שיביא אותה מנוסחת.

עו"ד אהוד שיל"ת: באמינות זיהוי העלה השופט מצא רעיון של תעודת זהות חכמה לתקופה מוגבלת כדי לאלץ את הציבור להחליף את תעודת הזהות אחת לחמש או לשבע שנים.

עו"ד אהוד שיל"ת: במשרד הפנים מטפלים בנושא של תעודת זהות חכמה כבר הרבה שנים וממש עכשיו זה עומד לפני יציאה למכרז אלא אם כן האוצר לא יתקע את זה שוב.

אמנון רובינשטיין: אם נעביר את זה בחוק, הוא לא יכול לתקוע את זה.

עו"ד אהוד שיל"ת: לא, כדי להעביר חוק צריך להביא משהו בשביל לתקן אותו.

אמנון רובינשטיין: זה נושא חשוב.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה להבין.

אמנון רובינשטיין: יש בעיה עם העידכון ON LINE?

עו"ד אהוד שיל"ת: זה מעשי אבל לא לבחירות.

אמנון רובינשטיין: למה באנגליה עושים בחירות ב-10 ימים?

אמנון רובינשטיין: אני הסתובבתי באנגליה, הרולד וילסון התפטר, תוך 10 ימים היו בחירות ותוך שבועיים היתה ממשלה.

עו"ד אהוד שיל"ת: בשבדיה לא צריך להגיש מראש רשימות מועמדים, די בכך שיהיו לך מספיק פתקים בקלפי, קיבלת מושב בפרלמנט ואז יבדקו.

עו"ד אהוד שיל"ת: מרשם האוכלוסין הוא ON LINE .

עו"ד אהוד שיל"ת: אם אתה משתמש במסוף של מרשם האוכלוסין אתה רואה כל רגע מאות שינויים של כתובות ושל דברים אחרים.

עו"ד אהוד שיל"ת: פנקס בוחרים בהגדרה שלו הוא צילום של רגע מסוים במרשם האוכלוסין והקפאה שלו.

עו"ד אהוד שיל"ת: לפי חוק עובר הצילום הזה תהליכים של הצגה לערעור הציבור כדי שאנשים יוכלו להגיב עליו.

עו"ד אהוד שיל"ת: אם בחוק יהיה כתוב שאתה מצלם ומדפיס את הפנקס בלי לתת אפשרות לערעורים, זה מקצר מאוד את זמן הכנת הפנקס לשבועיים או לשלושה.

עו"ד אהוד שיל"ת: השאלה היא אם זה מה שהכנסת רוצה.

אמנון רובינשטיין: מתי מקפיאים את הרשימה?

עו"ד אהוד שיל"ת: בבחירות לכנסת, מהרגע שהוחלט כאן על תאריך בחירות 45 יום אחרי זה היה פנקס בידי המפלגות, 90 יום לפני הבחירות, והוא היה מעודכן לשלושה חודשים לפני הבחירות, ליום השליפה, כי אני לא יכול לעדכן אותו מעבר ליום השליפה.

אופיר פינס-פז: כמה מתים יש בספר הבוחרים?

עו"ד אהוד שיל"ת: 8,000.

עו"ד אהוד שיל"ת: אם רוצים פנקס שכל אדם שרשום בו ייכנס ישירות למרשם האוכלוסין לראות שהוא אזרח באותה שניה ולתת לו להצביע בלי שצריך להציג את הרשימה אין לי בעיה, ישימו בכל קלפי מסוף.

עו"ד אהוד שיל"ת: במדינות אחרות יש תהליך כמו התהליך אצלנו, שובתים ביום מסוים, מציגים לציבור לצורך עררים.

אמנון רובינשטיין: כמה עררים היו על הפנקס בבחירות האחרונות.

עו"ד אהוד שיל"ת: די הרבה, בסביבות 300,000 עררים.

עו"ד אהוד שיל"ת: גם בתקופת הביניים יש עוד פרק זמן לעדכן את הפנקס.

יהודית נאות: המטרה היא להביא לעידכון הסמוך ביותר לבחירות כשמוציאים את המתים ומכניסים את בני ה-18.

יהודית נאות: הגשתי הצעה שכבר הונחה בנושא הזה.

יהודית נאות: בדקתי בעולם המערבי המודרני מה נעשה בענין העידכון ON LINE .

יהודית נאות: גם במדינות מתקדמות יש תאריך מסוים קובע אבל הוא יותר קרוב למועד הבחירות מאשר אצלנו.

יהודית נאות: ההצעה שלי אומרת שעד 14 יום לפני הבחירות ייגרע בפועל מפנקס הבוחרים כל אדם שהיה כלול בו ונפטר עד היום ה-30 שלפני הבחירות.

יהודית נאות: זאת אומרת, הם חייבים לדעת מי נפטר 30 יום לפני הבחירות.

יהודית נאות: לגבי בני ה-18 העידכון חייב להיות שוטף כי הם כבר נולדו לפני 18 שנה.

דורית ואג: בני ה-18 כלולים כבר שלוש מערכות בחירות.

יהודית נאות: לא תמיד.

יהודית נאות: אם כבר מדברים על פנקס הבוחרים מראש צריך להכליל בו אותם אנשים שזכאים להצביע גם בבחירות לרשויות המקומיות.

יהודית נאות: כוונתי שצריך לעדכן את הנספחים כי גם שם אנשים נפטרים ויש הרבה בעיות.

עו"ד יהושע שופמן: לענין העידכון לגבי בני ה-18 זה קיים בחוק.

עו"ד יהושע שופמן: לגבי נפטרים זה רעיון טוב אם אפשר לבצע אותו.

עו"ד יהושע שופמן: לגבי נפטרי חוץ-לארץ העידכון לא יעזור, לגבי העידכון בסמוך למועד הבחירות לפי החישובים של וועדת הבחירות זה יכול להשפיע בהיקף של בוחר אחד לקלפי.

עו"ד יהושע שופמן: זה חשוב אבל זו לא הבעיה העיקרית.

יהודית נאות: אני חושבת שאתה שוגה לגבי מספר הנפטרים.

עו"ד יהושע שופמן: אלה המספרים שקיבלתי מוועדת הבחירות.

יהודית נאות: הם לא יודעים על הזיופים.

עו"ד יהושע שופמן: יש עידכון במרשם האוכלוסין.

עו"ד יהושע שופמן: יש עידכון לפני חודשיים ועדיין זה לא הגיע לפנקס הבוחרים, זה נכון.

עו"ד יהושע שופמן: זה לא ענין של זיופים, אלה אנשים שיודעים עליהם אבל עדיין לא מעדכנים כי נקבע שיש צילום של שלושה חודשים מראש.

עו"ד יהושע שופמן: אם יש עידכון ON LINE, זאת אומרת, אנחנו מדברים על אותם אנשים שאנחנו יודעים עליהם שנפטרו בארץ – לא אנשים שנפטרו לפני 10 שנים בחוץ-לארץ כי העידכון הזה לא יעזור לנו – ואנחנו יודעים כמה אנשים נפטרים במדינת ישראל בממוצע בחודש וזה משתנה מחורף לקיץ.

עו"ד יהושע שופמן: על זה אנחנו מדברים, אנחנו לא מדברים פה בהכרח על תופעת זיופים.

עו"ד יהושע שופמן: אגב, אותם אנשים שנפטרו לפני כן, מי שפעל כדין לגביהם גם החזיר את תעודת הזהות.

אמנון רובינשטיין: מר שיל"ת, מה המועד האחרון שבו אפשר לקרב את הצילום הסטטי הזה לצורך המתים?

עו"ד אהות שיל"ת: בענין הנפטרים אני צריך לבדוק את זה במרשם האוכלוסין.

עו"ד אהות שיל"ת: אני מניח שההצעה של גב' נאות על חודש ושבועיים היא סבירה אבל צריך לבדוק זאת.

עו"ד אהות שיל"ת: אני רוצה להסביר שני אספקטים בענין הזה.

עו"ד אהות שיל"ת: משרד הפנים מוסר את פנקס הבוחרים לוועדת הבחירות המרכזית לצורך הצבעה בקלפיות, הם צריכים להפיץ את זה.

עו"ד אהות שיל"ת: המועד שקבוע היום בחוק הוא 15 יום לפני הבחירות.

עו"ד אהות שיל"ת: כלומר, זה צריך להיות מודפס כבר ביום ה-15, הדפסה גדולה מאוד של 8 עותקים לכל קלפי.

עו"ד אהות שיל"ת: כלומר, צריך להדפיס את זה קודם.

אמנון רובינשטיין: אז שזה יהיה 19 או 20 יום.

אמנון רובינשטיין: רבותי, יש אינטרס מובהק לא רק לענין הזיופים אלא יש אינטרס מובהק שמועד עידכונו וצילומו של פנקס הבוחרים יהיה כמה שיותר מאוחר.

עו"ד אהוד שיל"ת: אני חייב להתייחס לענין הנפטרים, השליפה היא שליפה.

עו"ד אהוד שיל"ת: אם הבנתי נכון, חברת-הכנסת נאות, את מציעה להוציא את הנפטרים מאותו פנקס שנשלף ומוצג לעיון הציבור כחודש לפני הבחירות.

יהודית נאות: נכון.

אמנון לורך: זו תוספת של ביורוקרטיה למערכת.

אמנון לורך: אדם שנפטר ומוסרים את תעודת הזהות שלו משרד הפנים יודע שהוא מת והוא לא יכול להצביע כי תעודת הזהות שלו במשרד הפנים.

אמנון לורך: יש כאלה שלא יופיעו בפנקס הנפטרים והם חיים לנצח מפני שלא מוסרים את תעודת הזהות שלהם למשרד הבריאות.

אמנון לורך: העידכון שאת מדברת עליו, חברת-הכנסת נאות, הוא רק לגבי אלה שמסרו למדינה את תעודת הזהות שלהם ולכן זה לא אפקטיבי.

יהודית נאות: ההודעה על הפטירה נמצאת במשרד הפנים במאגרי המידע גם אם תעודת הזהות נשארת בבית המנוח.

עו"ד אהוד שיל"ת: אני חושב שהעידכון כן אפקטיבי מפני שאנחנו מקבלים רשימות של נפטרים ממשרד הפנים.

אמנון רובינשטיין: גם בלי תעודת זהות?

עו"ד אהוד שיל"ת: תעודת הזהות לא נמצאת אצלנו.

עו"ד אהוד שיל"ת: כשאדם נפטר קרובו הולך למשרד הבריאות להוציא רישיון קבורה.

עו"ד אהוד שיל"ת: משרד הבריאות דורש ממנו את תעודת הזהות של הנפטר.

עו"ד אהוד שיל"ת: נפטרה אמי, אני לא מוצא את תעודת הזהות שלה אבל משרד הבריאות לא יעכב את הקבורה בגלל זה.

עו"ד אהוד שיל"ת: לכן, אנחנו יודעים על הפטירה כעבור כמה ימים, תעודת הזהות נשארת בשטח.

עו"ד אהוד שיל"ת: אם נוציא אותו הנפטר שאני כבר יודע עליו, לא יהיה אפשר להשתמש בתעודת הזהות שלו.

עו"ד אהוד שיל"ת: ההצעה העקרונית מקובלת עלי.

אמנון רובינשטיין: יש מישהו שמתנגד להצעה של חברת-הכנסת נאות?

אופיר פינס-פז: נקלענו לתופעה שבה אנשים רשומים בספר הבוחרים בגיל 150.

אופיר פינס-פז: האם זה יפתור את הענין?

יהודית נאות: כן, זה יפתור את הענין.

אופיר פינס-פז: הייתי מציע שנסמיך בחוק את מי שצריך לברר אם האיש מת או לא בבירור יזום.

אופיר פינס-פז: יש ביטוח לאומי, יש מוסדות אחרים.

אופיר פינס-פז: אין לי דרך אחרת לעשות זאת.

ציפי לבני: אם הבנתי נכון מכאן והלאה כל מי שנפטר ייכנס לעידכון וינוכה מספר הבוחרים.

ציפי לבני: יש לנו בעיות בספר הבוחרים הקיים היום שהיה בבחירות האחרונות ושאותו צריך לנכות.

ציפי לבני: צריך לעשות פעולת התאמה מחשבית בין ספר הבוחרים של הבחירות האחרונות לבין הנתונים של המשרד הממשלתי ואז זה יכוון אחורה ויפתור את הצרות של חבר-הכנסת אופיר פינס וגם קדימה.

אמנון רובינשטיין: באופן עקרוני קיבלנו את ההצעה של השופט מצא ושל חברת-הכנסת יהודית נאות ואת התוספת של חברת-הכנסת לבני אם היא ניתנת לביצוע.

אמנון רובינשטיין: מר שיל"ת, אני מבקש שלישיבה הבאה תנסחו יחד עם מר שופמן את הנושא הזה באופן שזה יכלול אפשרות לנפות את הפנקס ממיתות קודמות.

עו"ד אהוד שיל"ת: אני לא יודע לנסח זאת כחוק אבל אבדוק במרשם התושבים.

עו"ד אהוד שיל"ת: מדובר על תעודת הזהות.

עו"ד אהוד שיל"ת: השופט מצא לא הגדיר את זה, יכול להיות שהוא חושב על תעודה נפרדת שתונפק לכל בוחר לפני הבחירות עם צילום ותשמש אותו רק לצורך הצבעה.

עו"ד אהוד שיל"ת: אני חושב שמבצע חד-פעמי כזה לפני בחירות הוא גרנדיוזי לכן מדובר פה על תעודת הזהות, עם תצלום מעודכן.

עו"ד אהוד שיל"ת: גם בוועדת הבחירות דובר על אמצעי זיהוי ביומטרי אבל לא ברור אם זה יתקבל.

עו"ד אהוד שיל"ת: המכרז של משרד הפנים עומד לצאת, לפני יומיים דיברתי עם המנכ"ל והוא אמר לי שממש עכשיו עומדים להוציא את המכרז הזה.

עו"ד אהוד שיל"ת: אני ותיק במערכת ובכל פעם שממש עמדו להוציא את המכרז האוצר תקע אותם כי זה עולה הרבה כסף להקים מערכת עם תמונות ממוחשבות וכל מה שאנחנו רוצים.

עו"ד אהוד שיל"ת: המטרה שלנו היא שבתעודה יהיה אמצעי ביומטרי וולנטרי.

עו"ד אהוד שיל"ת: בשלב הראשון אי-אפשר לחייב את כל האוכלוסיה לתת טביעת אצבעות, הנחת המוצא שלנו היא שחוק כזה לא יעבור בכנסת.

עו"ד אהוד שיל"ת: אם זה יעבור – אנחנו בעד.

עזמי בשארה: בכל תעודה של מדינת ישראל תהיה טביעת אצבע?

עזמי בשארה: מה זה – ה-BIG BROTHER?

עו"ד אהוד שיל"ת: בתעודת הזהות תהיה רובריקה שם יוטבע אמצעי הזיהוי הביולוגי הזה.

עו"ד אהוד שיל"ת: כאשר התעודה תיכנס ולאחר כמה שנים היא תיספג – הרי אי-אפשר להחליף ל-5 מיליון אזרחים תעודות ביום אחד – ניתן יהיה לעשות את זה.

עו"ד אהוד שיל"ת: אם מחליטים שוועדת הבחירות תכין תעודת זהות מיוחדת עם צילום מעודכן רק לצורך הבחירות זה לא בשליטתנו ואני חושב שזה גם לא מעשי.

אופיר פינס-פז: בכל הצעה מהסוג הזה יש פרובלמטיקה וצריך לשקול את האיזונים.

אופיר פינס-פז: שקלתי הרבה זמן את הענין והגשתי הצעת חוק לגבי הטבעת חותמת על היד כדי שלא תיכנס לקלפי פעמיים אבל לא קידמתי אותה.

אופיר פינס-פז: למרות שאני בן לניצולי שואה חשבתי שטוהר הבחירות הוא קריטי אבל קיבלתי גם דעה של אחרים ולא קידמתי את הצעת החוק, נסוגתי מהענין.

אופיר פינס-פז: אני חושב שאי-אפשר להשאיר את המצב כמות שהוא.

אופיר פינס-פז: מי שמסתובב בזמן בחירות בקלפיות שומע את התלונות של התושבים.

אופיר פינס-פז: אנחנו ניצחנו בבחירות ואני לא בא להתבכיין פה אבל בישובים שהייתי בהם במהלך יום הבחירות פנו אלי אנשים בכל מיני קלפיות ואמרו לי: אדוני, הצביעו במקומי.

אופיר פינס-פז: אפשר להתעלם מזה ולהגיד: הוא היה מבולבל, הוא לא זוכר, אולי מחקו את שמו בטעות אבל כשזה קורה וממשיך לקרות אי-אפשר להתעלם מהתופעה הזאת.

אופיר פינס-פז: מה שוועדת החוקה עשתה לפני כמה שנים בביטול החותמת בספח הוא פשע בחירות ממש, דבר שלא ייעשה.

אופיר פינס-פז: זה תרם לאנרכיה סביב הנושא הזה.

אופיר פינס-פז: אני יודע שכאשר האיש מצביע מוחקים את שמו מהרשימה אבל אני לא יודע אם הוא בעצמו חותם.

קריאות: לא.

דליה רבין-פילוסוף: זו לא טביעת אצבעות, זה חיישן.

אופיר פינס-פז: טביעת כף יד זו לא טביעת אצבעות, זה גם לא צריך להיות דווקא בתעודת הזהות, זה יכול להיות בתעודה אחרת.

בנימין אלון: איך זה עובד?

אופיר פינס-פז: אתה לא יכול להגיע לקלפי פעמיים.

שלמה שהם: פעם אחת המשטרה תבקש לעיין בזה, מחרתיים זה יהיה "האח הגדול".

שלמה שהם: לפי חוק חופש המידע וגם לפי חוק המרשם הפלילי למשטרה תהיה זכות לקבל את זה.

אופיר פינס-פז: אני לא מוכן שיעשו בזה שימוש אחר, יש דרכים להתעסק עם זה.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא יכולים להביט כל הזמן הצדה כשאנחנו רואים תופעה כזאת.

אופיר פינס-פז: מוכרחים להתחיל לתקוף את הבעיה ולמצוא את הדרך או בטביעת כף היד או בענין אחר.

אופיר פינס-פז: זה סוגר את השימוש בתעודת זהות של מישהו אחר.

יהודית נאות: הנושא הוא זיהוי אמין של בוחרים ולא רק לוודא שמי שהצביע לא יצביע פעם שניה.

יהודית נאות: בנושא של הזיהוי הציע השופט מצא להגביל את תוקפה של תעודת הזהות משום שאדם בן 55 בבואו לקלפי לא נראה כפי שהוא היה בן 16.

יהודית נאות: שקלתי את הנושא והגעתי למסקנה שצריך להגביל את תוקף תעודת הזהות ל-10 שנים, כמו דרכון.

יהודית נאות: בחורים לא כל כך משתנים ב-10 שנים, הבעיה היא בהיבט הנשי.

יהודית נאות: אם כל תעודת זהות יפוג תוקפה אחרי 10 שנים זה ישפר את הקשר בין הבוחר ובין מראה פניו בתעודת הזהות.

אמנון רובינשטיין: יש תקנות מיוחדות.

יהודית נאות: בדיוק.

יהודית נאות: יש קבוצה מסוימת שפטורה מתמונה, דתיים, וצריך לזכור אותם.

יהודית נאות: אני למדתי את הנושא והגשתי הצעה בענין של זמן ותמונה.

יהודית נאות: בהזדמנות שבה משנים את תעודת הזהות אני מציעה לכלול בה גם סוג דם בעיקר לצורך תאונות דרכים.

יהודית נאות: מדברים על זה שנים רבות מה גם שסוג דם זה לא מידע פלילי.

יהודית נאות: לכן אני מבקשת לתקן את הדברים.

עו"ד פנחס מעוז: ההצעה של החלפת תעודת הזהות היא לא מעשית משום שהאוכלוסיה לא תלך באופן מסודר להחליף תעודות זהות.

עו"ד פנחס מעוז: זה לא כמו שלמי שיש מוטיבציה לנסוע לחוץ-לארץ הוא הולך להחליף דרכון, לאוכלוסיה אין סיבה לעמוד במשרד הפנים בתור שעות רבות כדי להגיע להחלפת תעודת זהות, כמו שאנשים לא מעדכנים את הכתובת שלהם ולא את המעמד האישי שלהם.

עו"ד פנחס מעוז: התוצאה תהיה שלאוכלוסיה גדולה מאוד לא תהיה זכות בחירה.

עו"ד פנחס מעוז: דבר נוסף.

עו"ד פנחס מעוז: גם אם החלפת התמונה תהיה עדכנית, בהיבט הנשי מספיק שאשה משנה את התסרוקת שלה או למישהו יש זקן או להיפך, כבר יש בעיה של זיהוי.

עו"ד פנחס מעוז: האם נתחיל לסמוך על שיקול דעתו של יושב-ראש ועדת הקלפי אם זה כן דומה או לא דומה?

עו"ד פנחס מעוז: לכן אני מציע לחזור לענין של החותמת על הספח.

עו"ד פנחס מעוז: בתוך תעודת הזהות ההיסטורית היה מקום לחותמת של הבחירות אבל הענין של הספח הוא היום בעייתי משום שאנשים לא שומרים על הספח.

עו"ד פנחס מעוז: אם מוציאים תעודת זהות צריך לקבוע מקום בגוף התעודה לחותמת ואז אין צורך במסמך נוסף.

אמנון רובינשטיין: בכנסת הקודמת דיברנו על כך שיהיה אפשר להטביע חותמת על הכרטיס הפלסטי החדש.

עו"ד אהוד שיל"ת: אי-אפשר להטביע עליו חותמת מפני ששום דיו לא נתפס בפלסטיק הזה.

עו"ד אהוד שיל"ת: הבאנו לפה, לוועדת החוקה, כ-10 מכשירים כדי לבדוק את המכשירים שנראו כמכשירי אינקוויזיציה שכולם סלדו מהם.

עו"ד אהוד שיל"ת: אני רוצה להתייחס להצעה של ביטול תעודות הזהות הקיימות והוצאתן מהתוקף.

עו"ד אהוד שיל"ת: כבר היו דברים מעולם.

עו"ד אהוד שיל"ת: בסוף שנות השבעים או בתחילת שנות השמונים קבעו שתעודות הזהות של בעלי שיער השיבה, הקרטון השחור הכהה של שנת 1949, וקרטון התכלת הכהה של שנת 1950 או 1951 אינם בתוקף.

עו"ד אהוד שיל"ת: והנה הסתבר שיש עוד כמה אלפי אנשים זקנים שמחזיקים את התעודות האלה ולא רוצים להחליף אותן כי הן הוצאו עם הקמת המדינה וכו'.

עו"ד אהוד שיל"ת: כשהגיע יום בחירות והסתבר שהם לא יוכלו להצביע, האם באמת הם לא הצביעו?

עו"ד אהוד שיל"ת: לא.

עו"ד אהוד שיל"ת: פה, בחדר הזה, התכנסה ועדת החוקה ואמרה שלצורך זיהוי בחירות גם התעודה ההיא טובה, לא לשום דבר אחר.

עו"ד אהוד שיל"ת: אמרתי שלוקח זמן עד שתעודת זהות מחלחלת בקרב הציבור.

עו"ד אהוד שיל"ת: תמיד יש אחוז מסוים בציבור שגם את זה אין לו, אנחנו לא יכולים למדוד הכול לפי השוליים הקטנים.

עו"ד אהוד שיל"ת: במסה, אם מוציאים תעודת זהות חדשה לגמרי עם אלמנטים בטחוניים – מה שאנחנו רוצים לעשות – זה יחלחל בקרב הציבור.

עו"ד אהוד שיל"ת: מבחינה פוליטית קשה מאוד לגעת בחוקים כמו חוק מרשם האוכלוסין – תסתכלו מתי לאחרונה תיקנו את החוק הזה – אבל אפשר לקבוע שכעבור חמש או שבע שנים תעודת הזהות תאבד את תוקפה.

עו"ד אהוד שיל"ת: לגבי בחירות זה לא יועיל כי בבחירות הבאות תחזור הוועדה הזאת ותגיד שדווקא לצורך בחירות תעודת הזהות הזאת עומדת בתוקפה כי אחרת מפסידים 40% מהמצביעים.

אופיר פינס-פז: אני לא בעד החלפת תעודות הזהות כי אנשים לא יחליפו אותן ויהיה פה בלאגאן.

אופיר פינס-פז: צריך לקבוע בחוק וליצור אמצעים טכניים שעל כל תעודה תהיה חותמת בגבה, או בראשה, זה לא חשוב איפה, אבל חייבת להיות חותמת.

אופיר פינס-פז: דבר שני.

אופיר פינס-פז: מר שיל"ת גורס את החומר שלכם תוך חצי שנה.

עו"ד אהוד שיל"ת: לא אחרי חצי שנה אלא בגמר המועד של הערעורים.

עו"ד אהוד שיל"ת: ועדת הבחירות יכולה לגרוס את החומר, לא גורסת, אני חושב שהיא עוברת על החוק.

עו"ד אהוד שיל"ת: אני גורס את החומר של הרשויות המקומיות.

דני נוה: התופעה של הזיופים צריכה להציק לנו אבל אנחנו חייבים לשמור על הפרופורציות גם לגבי היקף הבעיה וגם לבחון באיזה דברים נוספים בדרך אנחנו רוצים לפגוע כדי לפתור את הבעיה הזאת.

דני נוה: האיזון הזה חייב להישמר.

דני נוה: אני מתייחס בעיקר להצעתך, חבר-הכנסת אופיר פינס, שבמדינת ישראל יהיה מאגר נוסח 1984.

דני נוה: גם אם זה פותר לי בעיה של כמה מאות קולות שלא יזוייפו כתוצאה מהדבר הזה אני לא רוצה לחיות במדינה כזאת.

דני נוה: אני לא בטוח שהחוק הזה יעבור, אישית אני מתנגד לו, אני חושב שבמדינת ישראל לא צריך להיות מאגר נתונים על כל אזרח.

יהודית נאות: אתה מדבר על טביעת אצבע אבל מה עם סוג דם?

דני נוה: סוג דם זה ענין אחר, זה לא קשור לבחירות.

דני נוה: אם יש דרך טכנית לעשות זאת על-ידי חותמת בתעודה או הטבעה כלשהי בתעודה אני בעד זה אבל אני מציע לא להשתמש באמצעים אחרים שנשמעים מפתים מאוד כי המחיר שנצטרך לשלם אותו אחר-כך במישורים אחרים לגמרי אני לא מוכן לשלם אותו.

אמנון לורך: אני עוסק בנושא הזה בכובעים אחרים ואני רוצה לתת נתונים.

אמנון לורך: יושב-ראש ועדת קלפי או חבר ועדת קלפי מזהה את האדם באמצעים ביומטריים פרימטיביים.

אמנון לורך: הוא לוקח את התמונה, עם הזקן או בלעדיו, ואז הוא מחליט אם האדם נראה לו דומה או לא.

אמנון לורך: אמצעי הזיהוי הוודאי ביותר של אדם זו קרנית העין ולא טביעת האצבע.

אמנון לורך: היום קיימים בעולם אמצעים טכניים אין-סופיים שמשתמשים בהם גם במעברי הגבול לגבי הפועלים הפלשתינים כשהם מגיעים לעבודה.

אמנון לורך: זאת כשהאינפורמציה איננה נמצאת בידי הרשויות אלא בתוך צ'יפ שנמצא בתוך כרטיס שנראה כמו כרטיס אשראי ובתוכו הנתונים של האדם.

אמנון לורך: האדם עומד מול המערכת והמערכת מוודאת שזה אכן אותו אדם.

אמנון לורך: אין מאגר של הנתונים האלה.

אמנון לורך: משרד הבטחון כבר הוציא מכרז והוא מתבצע לגבי 600,000 איש, זה לא ניסוי קטן, ואפשר לברר אצלם את המחיר.

אמנון לורך: הסיבה שהם לא פנו לוועדת הבחירות המרכזית ולא ל-RFI היא שהם אומרים כי לא מתכוונים לעשות מהלך כזה ברצינות.

אמנון לורך: אין בעיה טכנית לזהות כל אחד בוודאות בלי שום מאגרים.

אמנון רובינשטיין: לכל אדם צריך להיות כרטיס מיוחד.

אמנון לורך: כל יחידה של כרטיס כזה עולה עשרות שקלים, זה פשוט לא עולה כסף.

יהודית נאות: תוכיח שהקרנית לא משתנה בכל שנה.

אמנון לורך: התשובה של אנשי המקצוע היא שעד כמה יממות לאחר פטירת האדם אין שינוי, המשטרה יכולה לוודא את זה.

דורית ואג: להצעה שלך, מר לורך, כך יהיה לאדם עוד נייר.

אמנון לורך: לא, זו התעודה שלו, בפנים יש צ'יפ מיניאטורי.

אמנון לורך: את יכולה להחזיק את זה בכיס ולעמוד מול המכונה המזהה.

יהודית נאות: הצ'יפ הזה נמצא בתוך תעודת הזהות?

אמנון לורך: בוודאי.

דורית ואג: ערב הבחירות האחרונות התקיימו דיונים על הצעות חוק לזיהוי בוחרים.

דורית ואג: הפעם הייתי מאוד ערנית בקלפי ועמדתי בפתח לבדוק איך זה עובד.

דורית ואג: אני מודיעה לכם שיכולתי לבוא עם התעודה של מישהי אחרת כי אף אחד מחברי ועדת הקלפי לא הרים את ראשו כדי לראות מי המצביע.

דורית ואג: כך שהבעיה היא בעבודת חברי ועדת הקלפי.

אופיר פינס-פז: אבל אי-אפשר לשנות את זה.

דורית ואג: אם אתה לא יכול לשנות, דבר לא יעזור.

דורית ואג: שאלה נוספת.

דורית ואג: איך ההטבעה של החותמת אפילו בתעודת הזהות תמנע זיוף?

דורית ואג: הרי ממילא השם נמחק מפנקס הבוחרים ואז אי-אפשר להצביע שוב.

אופיר פינס-פז: מוחקים שם אחר.

עו"ד יהושע שופמן: עולים פה כל מיני רעיונות שאי-אפשר לראות אותם רק באספקלריה של דיני הבחירות כי צריך מערך שלם במשרד הפנים, יש עלויות ונעשית על זה עבודה.

עו"ד יהושע שופמן: האיפיון הביומטרי בתעודה ולא במאגר זה רעיון שחשבו עליו.

עו"ד יהושע שופמן: יש הצעת חוק להקים מאגר בנושא של זיהוי חללים ואחת ההצעות היתה שיהיה איפיון ביומטרי בתעודה ולא במאגר.

עו"ד יהושע שופמן: אלה נושאים שלא נוגעים רק לדיני בחירות.

עו"ד יהושע שופמן: כשמתקנים את דיני הבחירות צריך גם לחשוב על התועלת מול המחיר.

עו"ד יהושע שופמן: זאת אומרת, האם הזייפנים ישיגו עוד ספח.

עו"ד יהושע שופמן: לפי הנתונים שקיבלנו היו עשרות אלפי אנשים, אם לא יותר, שלקראת הבחירות לא היה להם ספח.

עו"ד יהושע שופמן: התחושה היתה שנמנע את ההצבעה ממאות אלפי אנשים.

עו"ד יהושע שופמן: יש דבר אחד שהוא בסמכות הייחודית של הוועדה הזאת, דבר שאין לו עלויות והשלכות, והיא השאלה של ועדת הקלפי.

עו"ד יהושע שופמן: היום כל חברי ועדת הקלפי הם נציגי מפלגות, יש מזכיר שאין לו סמכויות שהוא משקיף.

עו"ד יהושע שופמן: בדרך כלל המזכיר הוא עובד מדינה והוא מתמנה על-ידי יושב-ראש ועדת הבחירות.

עו"ד יהושע שופמן: אני מציע לחדש את הדיון בנושא שעלה לפני שנים – ותיקי הכנסת אומרים לי שזה נדחה הרבה פעמים – שבוועדת הקלפי יהיו גם חברים וגם משקיפים מהמפלגות אבל שיושב-ראש ועדת הקלפי יהיה נציג ועדת הבחירות ובדרך כלל עובד מדינה שיהיה נטול השפעות.

עו"ד יהושע שופמן: יש לנו עדויות שבוועדת הקלפי יושב מזכיר אבל כשהוא שואל יותר מדי שאלות מרחיקים אותו ואומרים לו: תשב בשקט.

אמנון רובינשטיין: אנחנו עוברים את זה כל כנסת.

אמנון רובינשטיין: דובר כאן על הקרנית הזאת, זה יקח מינימום 30 שנה, בצדק.

אמנון רובינשטיין: אי-אפשר להכריח את משרד הפנים לעשות דברים.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה להציע הצעות שאני חושב שכבר אפשר להחיל אותן על הבחירות הבאות.

אמנון רובינשטיין: היתה הצעה של חבר-הכנסת אופיר פינס, שאי-אפשר להתנגד לה, שתהיה חתימה של המצביע.

אמנון רובינשטיין: זה גם לא עולה כסף.

אמנון לורך: ההצעה הזאת עלתה גם אצל השופט מצא, הוא היה בעד זה.

אמנון לורך: הסיבה שזה לא נעשה היא שהשורות היו צפופות מדי והוא שוכנע שזה יגרום בלבול.

תמי אדרי: זה היה קרוב למועד הבחירות.

אמנון רובינשטיין: כעת יש עוד שלוש שנים.

אמנון רובינשטיין: אם אין התנגדות אנחנו מחליטים לקבל באופן עקרוני את ההצעה של חבר-הכנסת אופיר פינס על חתימת המצביע.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מבקשים להתאים את הטפסים לחתימה הזאת וממר שיל"ת ומגב' אדרי להכין סעיף בחוק לענין הזה.

אמנון רובינשטיין: דבר שני שאני לא יודע אם הוא דורש תיקון בחוק: שרשימות הבוחרים של ועדת הקלפי יישארו לפחות שנה לאחר הבחירות.

תמי אדרי: החוק מאפשר לנו להשמיד את החומר אבל אומר שאנחנו רשאים לשמור אותו.

תמי אדרי: בפועל יש לנו את פנקסי הבוחרים ופרוטוקולים.

תמי אדרי: בגלל שיש לנו מקום אנחנו שומרים זאת אבל אני לא יכולה להתחייב על זה.

אמנון רובינשטיין: תגישו לנו הצעת חוק לשנות את זה לפיה אתם חייבים לשמור את החומר לפחות שנה, לא את פתקי ההצבעה.

אופיר פינס-פז: אני מציע לשמור קדנציה אחת, בין בחירות לבחירות.

אמנון רובינשטיין: אם אתם יכולים לשמור קדנציה תגישו לנו הצעת חוק כזאת.

אמנון רובינשטיין: דבר שלישי.

אמנון רובינשטיין: עורך דין שיל"ת ואנשי משרד המשפטים יביאו לנו לישיבה הבאה הצעה להחליף את כל תעודות הזהות – זה לא יוכל להיות לבחירות הבאות כי אני לא יודע מתי הן יהיו.

אמנון רובינשטיין: לא ייתכן שלא נמצא בישראל אפשרות להטביע חותמת כזאת באיזה שהוא מקום בתעודה כי לא לכל אחד יש ספח.

אמנון רובינשטיין: בפעם הקודמת תמי אדרי אמרה לי – התערבתי בזה אישית – שהיא לא יכולה לעשות זאת בזמן כל כך קצר, הביאו כל מיני מכשירים מסינגפור ומטייוואן שלא התאימו.

אמנון רובינשטיין: היא אמרה שאם ניתן לה זמן היא תזמין משהו מיוחד, כמו חותמת שעווה, הטבעה שתתאים גם לנייר וגם לפלסטיק.

יהודית נאות: אז תוך פרק זמן מסוים אתה צריך להחליף את התעודה כי לא יישאר מקום להטבעות.

אמנון רובינשטיין: אנחנו מצביעים עכשיו על ההצעה של חבר-הכנסת אופיר פינס לפיה המצביע יחתום ליד הטור שבו מופיע שמו, בכפוף לנוסח מתאים שנקבל.

אמנון רובינשטיין: מי בעד?

אמנון רובינשטיין: מי נגד?

אמנון רובינשטיין: הצבעה ההצעה נתקבלה פה אחד

אמנון רובינשטיין: ההצעה התקבלה.

אמנון רובינשטיין: דבר שני.

אמנון רובינשטיין: אני מבקש שתודיעו לנו – ועדת הבחירות, משרד הפנים ומשרד המשפטים – מה ההצעה הכי טובה לענין הטבעה על כרטיסי הזהות הקיימים.

אמנון רובינשטיין: זה חשוב שעל התעודה עצמה אפשר יהיה לראות שאדם הצביע, זה גם חומר למשטרה כי הם אומרים שהרבה פעמים הם לא יודעים אם אדם הצביע או לא.

תמי אדרי: קחו את דו"ח מבקר המדינה בשנת 1988 על הטבעת חותמת.

תמי אדרי: נכתב שם שהיו זיופים שאף פעם לא היו כמותם.

תמי אדרי: יכול שלאדם יהיו 10 תעודות זהות ובכל מקרה זה לא יעזור כי אם המשטרה תבוא הוא יראה לה תעודת זהות אחרת.

אמנון רובינשטיין: יש מישהו שמתנגד להצעה הזאת?

אמנון רובינשטיין: לא.

אופיר פינס-פז: אגב, צריך לקחת בחשבון את הקלות הבלתי נסבלת של החלפת תעודות הזהות.

אופיר פינס-פז: זה לא קשור לענין שאנחנו דנים בו אבל יש לקחת זאת לתשומת לב.

אמנון רובינשטיין: לאחר שנקבל את ההצעות בענין תעודות הזהות אני מציע שחברי הכנסת יגישו הצעות חוק.

אמנון רובינשטיין: בענין סוג הדם אני מצטרף אלייך, חברת-הכנסת נאות.

אמנון רובינשטיין: דבר שלישי.

אמנון רובינשטיין: אני מבקש מאנשי משרד הפנים שיתייחסו להצעות שונות של זיהוי ביומטרי.

אמנון רובינשטיין: יש קרנית, יש טביעת כף יד, ויש טביעת אצבע.

דני נוה: אני מתנגד לזה אם זה יהיה כרוך בשימוש במאגר.

אופיר פינס-פז: המחוקק לא יכול לקבוע שהענין הזה הוא אך ורק לצורך שאנחנו מדברים עליו?

אמנון רובינשטיין: גם אני מתנגד לשימוש במאגרי מידע כאלה אבל נבדוק קודם אם זה אפשרי.

אמנון לורך: זה אפשרי, אני יכול להביא לכם את האדם העוסק בזה.

עו"ד אהוד שיל"ת: נאמר כאן שהמידע נשמר בצ'יפ ולא במאגר כלשהו.

עו"ד אהוד שיל"ת: כשאתה מצלם את הקרנית זו מצלמה שמכוונת למחשב והמידע נכנס למחשב ונצרף בצ'יפ.

עו"ד אהוד שיל"ת: ברגע שהוא במחשב הוא נמצא בכל העולם.

עו"ד יהושע שופמן: יש מכשיר שהוא STAND ALONE שלא מחובר לשום דבר, הוא יודע לתרגם את זה וזה נשאר רק על התעודה.

עו"ד יהושע שופמן: זה אפשרי.

אמנון רובינשטיין: אני מבקש גם להתייחס לעלות של הגבלת תוקפה של תעודת זהות ל-10 שנים, הצעתה של חברת-הכנסת נאות.

אמנון רובינשטיין: בישיבה הבאה נתחיל בהצעה שיושב-ראש ועדת הקלפי יהיה עובד מדינה בעל סמכויות.

אופיר פינס-פז: אז תצטרך לשנות את התקשי"ר.

אמנון רובינשטיין: תודה רבה.

אמנון רובינשטיין: הישיבה נעולה.