ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 15, פרוטוקול מספר 55, 1999-12-22 10:30

יוסי כץ: בוקר טוב לכולם.

יוסי כץ: נתבקשתי על-ידי יושב-ראש הוועדה להחליף אותו.

יוסי כץ: הנושא הוא אישור צו הגנה על מעגלים משולבים (הסכם הטריפס), התש"ס - 1999.

יוסי כץ: אם אתם יכולים להסביר לי בכמה מלים במה מדובר.

תמיר אפורי: מעגל משולב הוא מה שנקרא באנגלית INTEGRATED CIRCUIT, שבשפת בני-אדם זה הרכיבים במחשב שקוראים להם שבב.

תמיר אפורי: החוק המסמיך, החוק הראשי, עבר אתמול בקריאה שניה ושלישית, והוא מסדיר את הזכויות המהותיות של מי שתיכנן את המעגל המשולב, או בשפת החוק יוצר הטופוגרפיה.

תמיר אפורי: הטופוגרפיה היא התכנית התלת-מימדית של המוצר הזה שנקרא מעגל משולב.

תמיר אפורי: מ"מ היו"ר יוסי כץ: אני מניח שזה מבוסס על אמנה בינלאומית.

תמיר אפורי: זה מבוסס על הוראות הסכם טריפס, כשהסכם טריפס מאמץ לתוכו הוראות של אמנה קודמת שנקראת אמנת וושינגטון משנת 1989.

תמיר אפורי: הסכם הטריפס הוסיף כמה הוראות משלו.

תמיר אפורי: מ"מ היו"ר יוסי כץ: מי חתום על זה?

תמיר אפורי: זה בעצם חלק מהסכם ארגון הסחר העולמי, ומי שחבר בארגון הסחר העולמי, מחוייב גם בטריפס, שזה בערך 140-130 מדינות.

תמיר אפורי: יש כאלה שהן בתהליך הצטרפות.

אלן זיסבלט: הגענו אפילו ל- 160 בזמן האחרון.

יוסי כץ: היה לא מזמן כנס שבו נדמה לי סין התקבלה כחברה.

תמיר אפורי: למעשה, הרוב המכריע של המדינות המתועשות, בכלל מדינות בעולם, חברות בארגון הזה, וההסכם מחייב להחיל את הזכויות שהחוק המקומי הישראלי נותן, גם על אנשים שתיכננו טופוגרפיות בארצות אחרות, שגם הם ייהנו מהזכויות בישראל.

תמיר אפורי: זו בעצם אחת המטרות העיקריות של ההסכם הבינלאומי.

יוסי כץ: אתה מוכן לחזור?

תמיר אפורי: בבקשה.

תמיר אפורי: ההסכם הבינלאומי דורש שתי דרישות.

תמיר אפורי: דרישה ראשונה זה שאנחנו נקבע כאן הוראות שנותנות הגנה על מי שתיכנן מעגלים משולבים.

תמיר אפורי: הדרישה השנייה היא שאת ההגנה הזאת, שהסטנדרטים המינימליים שלה נקבעו בהסכם, ניתן גם לאנשים שהם אזרחים ותושבים של מדינות אחרות, של המדינות החברות באותו ארגון - ארגון הסחר העולמי - ואז נוצרת מערכת עולמית של הדדיות - כולם מגינים על כולם.

תמיר אפורי: כל מדינה מגינה גם על האזרחים של המדינות האחרות, וכך הקניין הרוחני של כל האזרחים של המדינות מוגן בכל אחת מהמדינות.

יוסי כץ: אתה יכול לתת דוגמה פרקטית להגנה הזאת?

תמיר אפורי: ודאי.

תמיר אפורי: אני מניח שאתה מתכוון לעניין הבינלאומי ולא לזכויות המהותיות, כי זה היה כבר בחוק ואולי לא כדאי להרחיב על כך עכשיו.

תמיר אפורי: כאשר אדם או חברה יושבת באיזושהי מדינה באירופה, מתכננת מעגל משולב, מייצרת את המעגל המשולב ומפיצה אותו לשוק, המעגל המשולב הזה מגיע לישראל ומישהו בישראל מחליט - מישהו שמחליט להפר את החוק.

תמיר אפורי: ..

יוסי כץ: מעתיק אותו.

תמיר אפורי: רוצה להעתיק אותו ולייצר מין מעגל מפר כזה, אותו יצרן או מתכנן מחוץ-לארץ יוכל לבוא לישראל ולתבוע את הזכויות שלו נגד מי שעשה זאת בישראל.

תמיר אפורי: כדי שהוא יוכל לעשות את זה, צריכים להרחיב את תחולת החוק הישראלי גם על אנשים מחוץ לישראל.

תמיר אפורי: בקניין רוחני, לפחות בזכויות יוצרים ומבצעים, הדבר הזה נעשה על-ידי חקיקת משנה, בדרך של צו, וכך מצאנו לנכון לעשות גם כאן.

תמיר אפורי: החוק הראשי מסמיך את שר המשפטים להורות בצו כי טופוגרפיות.

תמיר אפורי: ..

יוסי כץ: מה קורה בפרקטיקה, כשאני חברה ישראלית שמעוניינת במעגל משולב מסוים שהמציאו אותו, ייצרו אותו בהולנד, ואני מעוניין בו?

יוסי כץ: מה אני צריך לעשות בעצם?

יוסי כץ: האם דרך המלך היא להתקשר לחברה היצרנית או הממציאה ולבוא איתה בהסכם, לשלם לה כסף עבור היידע?

תמיר אפורי: אם אני מבין נכון את השאלה, הכוונה לחברה ישראלית שמעוניינת לייצר מעגל משולב.

יוסי כץ: כן.

תמיר אפורי: אם חברה ישראלית רוצה לייצר מעגל משולב שהתכנון שלו נעשה על-ידי מישהו בארץ שהיא אחת מארצות ארגון הסחר העולמי, לפי הצו הזה, החברה הישראלית תהיה חייבת לקבל את רשותו של המתכנן כדי לייצר.

יוסי כץ: והוא יתן ודאי, תמורת סכום שיוסכם ביניהם.

תמיר אפורי: בוודאי, מה שיסכימו.

תמיר אפורי: ללא הסכמה, זו תהיה הפרה של זכות הקבועה בחוק.

יוסי כץ: ואז הוא יוכל להגיש תביעה ישירה במדינת ישראל, תהיה לו זכות תביעה - הוא נהנה מההגנה של החוק שחוקקנו אתמול, והכל בסדר.

תמיר אפורי: זאת בדיוק מטרת הצו.

טנה שפניץ: הצו מרחיב את זה על מדינות חו"ל.

תמיר אפורי: החוק חל רק על ישראל, והצו מרחיב.

יוסי כץ: אני אקרא את הצו.

יוסי כץ: מה זאת אומרת "שאין מתקיימות בה הוראות סעיף 2(א)"?

תמיר אפורי: לגוף הצו והמבנה שלו - אני מבקש להפנות את תשומת הלב לכך שבנוסח של הצו שהעברנו לוועדה כללנו את סעיף 3 שעוסק באיזשהו סייג להגנה, ואת הסעיף הזה אנחנו ניאלץ להשמיט, ומיד אסביר למה.

תמיר אפורי: נלך על-פי הסדר.

תמיר אפורי: ההגדרות של "ארגון הסחר העולמי" ו"מדינה חברה" אלה הן ההגדרות שכבר השתמשנו בהן בחקיקה הראשית של טריפס - מה שנקרא החוק לתיקון דיני הקניין הרוחני, התאמה להוראות הסכם טריפס.

תמיר אפורי: אני חושב שאין צורך להרחיב בקשר להגדרות.

תמיר אפורי: "טופוגרפיית חוץ" היא טופוגרפיה שאין מתקיימות בה הוראות סעיף 2(א)".

תמיר אפורי: סעיף 2(א) הוא סעיף שקובע שטופוגרפיה שמקיימת זיקות לישראל, נמדדת לפי החוק הישראלי, זאת אומרת טופוגרפיה שהיוצר שלה הוא ישראלי, או שיש לו מפעל בישראל - היא נמדדת לפי החוק הישראלי.

תמיר אפורי: הצו בא להגן על מי שאין מתקיימות בו זיקות לישראל.

יוסי כץ: ברור.

יוסי כץ: כלומר לא ישראלי.

יוסי כץ: בסעיף 2(2) - "יוצרה הוא אדם או תאגיד שהיה לו במדינה ....

יוסי כץ: מפעל פעיל ליצירת טופוגרפיות" - זאת אומרת זה לא חל על מי שאין לו מפעל.

יוסי כץ: מה זה מפעל?

יוסי כץ: גם שני בני-אדם זה מפעל?

תמיר אפורי: מובן שבמשך הזמן בתי-המשפט יצטרכו לפרש, כמו בכל דבר חקיקה.

יוסי כץ: אין בחוק הגדרה של מפעל?

תמיר אפורי: לא.

תמיר אפורי: האמנה הבינלאומית מדברת על EFFECTIVE ESTABLISHMENTS REAL AND.

תמיר אפורי: גם באנגלית זה זקוק לפרשנות, וכמובן שבבוא העת אם יהיו מחלוקות.

תמיר אפורי: ..

יוסי כץ: משהו צריך להשאיר לעורכי הדין.

יוסי כץ: אם נגדיר את הכל, מאין תבוא פרנסתם של עורכי הדין?

אהוד האוזמן: לי קוראים אהוד האוזמן.

אהוד האוזמן: הדרישה הזאת, בדרך כלל, דווקא בהקשר הזה של מעגלים משולבים, בניגוד לתעשיות אחרות, כאן לא מספיק משהו במרפסת - כמו שאנחנו רואים במפעל של אינטל כאן - בשביל לייצר צריך תשתית מאד מאד נכבדה ורצינית.

יוסי כץ: "3.

יוסי כץ: סייג לתקופת ההגנה - "

תמיר אפורי: את הסעיף הזה אנחנו נאלצים להשמיט.

יוסי כץ: יש כאן עיקרון של הדדיות.

תמיר אפורי: אנחנו, למרבה הצער, צריכים להשמיט את הסעיף הזה, מהטעם הבא: בצווים של זכויות יוצרים, בדיני זכויות יוצרים, באמנות הבינלאומיות קיימת אפשרות לקבוע איזשהו כלל של הדדיות - זאת לא הדדיות מלאה, זאת הדדיות מאד מינימלית, רק לתקופת ההגנה - זה בזכויות יוצרים.

תמיר אפורי: לעניין טופוגרפיות של מעגלים משולבים, אין באמנה הבינלאומית כל אפשרות לדרוש הדדיות, והסעד היחיד שיהיה למדינת ישראל במקרה שמדינה אחרת לא תגן על אזרחים ישראלים, יהיה אולי פנייה לגורמים בארגון הבינלאומי, במסגרת יישוב סכסוכים בין מדינות, אבל לא בחקיקה הפנימית כרגע.

טנה שפניץ: רק לציין שהכנסנו את זה כי אנחנו עמדנו תחת לחץ זמן מאד רציני, וראינו שלכאורה במדינות כמו ארצות-הברית, אנגליה, יש להן איזשהן מגבלות מה הם נותנים למדינות חוץ, אבל בטלפונים ופקסים שעשינו בינתיים מאז שהעברנו את הצו עד היום, בעצם מתברר שזה לא כך.

טנה שפניץ: בפועל, הם נותנים.

טנה שפניץ: ולכן, אין לנו שום אפשרות, למרות שאולי חשבנו שאפשר, להגביל את הזכויות של בעלי זכויות שונות מחוץ-לארץ כאן, ולכן אנחנו נאלצים למחוק את זה.

יוסי כץ: מה מקובל בתחום הזה?

יוסי כץ: כמה זמן?

תמיר אפורי: פרק הזמן שהחוק הישראלי מעניק הוא עשר שנים ממועד הניצול המסחרי הראשון, או 15 שנה לכל היותר, אם לא היה ניצול מסחרי.

יוסי כץ: לא ידעתי שכל כך ארוך.

תמיר אפורי: זו דרישה שקובע הסכם הטריפס.

יוסי כץ: הצו הזה הוא לא מוגבל במועד.

יוסי כץ: יש איזשהן הערות ליועץ המשפטי?

שלמה שהם: לא.

יוסי כץ: אין.

יוסי כץ: אני מבין שאתם מבקשים שאנחנו נאשר את הצו.

טנה שפניץ: למעט סעיף 3, מחיקת סעיף 3.

תמיר אפורי: הסייג של הסעיף - למחוק אותו.

תמיר אפורי: מבחינת מספור...

יוסי כץ: לא הבנתי, למה אנחנו קופצים לסעיף 7?

תמיר אפורי: זו תקלה, זו טעות הגהה.

תמיר אפורי: נמחוק את סעיף 3, וסעיף התחילה יהיה מס' 3.

יוסי כץ: אם זה מה שאתם רוצים.

יוסי כץ: ...

טנה שפניץ: לא רוצים, אין ברירה.

יוסי כץ: זה עונה על הדרישות של האמנה הבינלאומית?

אלן זיסבלט: בדיוק.

טנה שפניץ: אנחנו עושים את זה בגלל שזאת דרישה.

שלמה שהם: זה פוגע בישראל, את זה צריך לומר.

שלמה שהם: זה עלול לפגוע בישראל.

אלן זיסבלט: זה עלול לפגוע, אבל יש לנו סנקציות במישור הבינלאומי, בכל זאת, זאת אומרת נוכל באמת להגיש תלונה נגד הולנד למשל.

תמיר אפורי: לא הייתי אומר שזה פוגע בישראל.

תמיר אפורי: זאת מערכת יחסים בינלאומית.

אבי פלדמן: זה גם עוזר לך במישור הבינלאומי ביכולת לקבל את ההגנה בחוץ-לארץ.

יוסי כץ: מי בעד אישור הצו האמור, בכפוף למחיקת סעיף 3, ירים את ידו?

יוסי כץ: הצבעה בעד אישור הצו - 1 נגד - אין נמנעים - אין צו הגנה על מעגלים משולבים (הסכם הטריפס), התש"ס - 1999 אושר.

יוסי כץ: הצו אושר.

יוסי כץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.