ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 470, 2002-10-06 10:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

משה גפני: על סדר היום מוכנות העורף לאפשרות של מלחמה עם עיראק.

משה גפני: כולנו מתפללים שגם אם תהיה מלחמה עם עיראק היא לא תהיה קשורה לישראל.

משה גפני: אך תפקידן של הממשלה והכנסת לפעול בכל הניתן על מנת שהעורף יהיה מוכן.

משה גפני: נושא הדיון מורכב משני חלקים: ראשית חוסר התיאום בין הגופים – עניין שהיה מאוד לא סימפטי במלחמה הקודמת.

משה גפני: כולנו ראינו את המציאות הזאת, שמענו על הבעיות בין הגופים שצריכים לתפקד כשנופל טיל.

משה גפני: אילו חס וחלילה הטיל היה ביולוגי או כימי קשה לתאר מה היה מתרחש.

משה גפני: אני מקווה שבמשך השנים הנושא טופל.

משה גפני: שנית נדון היום בחלק של דו"ח מבקר המדינה לשנת 2000 בנושא זה.

משה גפני: אני קורא קטע מתוך הדו"ח, המתייחס להסברה ולפיתוח מסכה.

משה גפני: אני מבקש לשמוע ראשית את דבריו של אל"מ שנער.

גלעד שנער: אנסה למסור סקירה קצרה של הדברים ואחר כך אענה גם על שאלות.

גלעד שנער: נפגשנו בוועדה לפני כשנה והצגנו גם אז את הדברים.

גלעד שנער: פיקוד העורף הוקם לפני כעשר שנים כלקח ישיר ממלחמת המפרץ.

גלעד שנער: הסיבות העיקריות להקמה היו בין השאר הרצון להגיע לשיתוף פעולה טוב יותר עם גורמי החירום, שחלקם יושבים כאן בדיון.

גלעד שנער: במלחמת המפרץ לא היה פיקוד עורף ולכן היו גורמים רבים שעסקו בנושא.

גלעד שנער: אחרי המלחמה ניתן "אור ירוק" להקמת פיקוד העורף, והוא קיבל את האחריות לטפל באירועים בחירום ולהביא למוכנות כוללת לטפל בהם.

גלעד שנער: יצירת מוכנות משמעה להכין תפיסה כוללת לפעילות המערך, כך שהפעילות לא תישאר רק בידי הצבא אלא תהיה תפיסה לאומית וכלל הגורמים יעבדו על פיה.

גלעד שנער: לאחר מכן יש להנחיל את התורה בכתיבתה ובפיתוחה, בביצוע הכשרות וקורסים לכלל הגורמים שעובדים עם פיקוד העורף, בקיום תרגילים – בשנה האחרונה הוגברו האימונים והם היו ברובם אינטגרטיביים, בהדרכת האוכלוסייה ובהכנת הציבור בהצטיידות בערכות המגן.

גלעד שנער: אנחנו פועלים מאז 1991 ועד היום בתחומים אלה.

גלעד שנער: בשנים האחרונות הגברנו את המוכנות, בפרט בתחום הבלתי קונבנציונלי.

גלעד שנער: השאלה הראשונה של יו"ר הוועדה הייתה על התיאום בין הגופים.

גלעד שנער: בעניין זה אני יכול לומר שהתיאום היום הוא טוב.

גלעד שנער: מעבר למפגשים בין מפקדי הארגונים התיאום טוב גם ברמות השונות – עד לרמת העיר.

גלעד שנער: יש תרגילים מלאים יחד.

גלעד שנער: בתחום זה בהשוואה למה שהיה לפני עשר שנים חלה קפיצת מדרגה.

גלעד שנער: התחום האחר הוא ההיערכות לטיפול באירועים בלתי קונבנציונליים.

גלעד שנער: גם כאן חלה קפיצת מדרגה לעומת מלחמת המפרץ.

גלעד שנער: פיקוד העורף הוקם עם מערך גדול של יחידות במגוון רחב של נושאים: גדודי אב"ך, גדודי חילוץ, גדודי הצלה, יחידות רפואה ויחידות נוספות.

גלעד שנער: היחידות התאמנו והצטיידו, כמובן, והן מתאמנות עם כלל הגורמים.

גלעד שנער: במקביל לכך בנינו יחד עם צה"ל תפיסה בנוגע לטיפול באירועים.

גלעד שנער: היום יש מערכת מלאה לטיפול בהם.

גלעד שנער: היא מתחילה ביכולת ההתראה על שיגורו של טיל וממשיכה ביכולת הטיפול בטיל עצמו: שיפור בפעולת החץ והפטריוט – ולא אני הכתובת לפרט בנושאים אלה.

משה גפני: מהו זמן ההתראה היום?

גלעד שנער: לא אכנס למספרים מדויקים, אך הוא תלוי במקום הירי.

מרדכי משעני: זמן ההתראה גדול יותר מבעבר?

גלעד שנער: יש התראה של כמה דקות והיא נותנת לאזרח די זמן להתמגן ולהיכנס לחדר האטום, במיוחד כשמדובר בשיגורים מעיראק.

גלעד שנער: אם הטיל נפגע בהגנה אקטיבית, המצב מצוין.

גלעד שנער: אם לא, הגורמים שיושבים כאן ערוכים ולטפל בנושא בהגנה פסיבית.

גלעד שנער: שוב, בהשוואה לשנת 1991 חלה קפיצת מדרגה בידע, ביכולת, במודעות, בתורה ובהתארגנות של כלל הגופים.

גלעד שנער: האזרח נמצא היום במרכז.

גלעד שנער: נבנתה לו חבילת מיגון מלאה.

גלעד שנער: היא מתחילה כמובן ביכולת לתת התראה.

גלעד שנער: מערך האזעקה במדינה יופעל וכן יהיה שימוש באמצעי התקשורת: הטלוויזיה והרדיו, שיעבירו את האזעקה.

משה גפני: אני מבקש מאל"מ שנער להשיב לשאלה מה השתנה מאז מלחמת המפרץ.

משה גפני: כולנו יודעים מה היה במלחמת המפרץ.

משה גפני: אנחנו יודעים שהייתה אז ערכת מיגון, שהייתה אז התראה.

משה גפני: מה קרה מאז?

משה גפני: האם ערכת המיגון שונה, למשל?

משה גפני: נכון, חל שינוי: הוקם פיקוד העורף וקיומו משפיע על התיאום בין הזרועות השונות.

משה גפני: אך מה מעבר לכך?

מוסי רז: אני מבקש לשאול גם כיצד מציעים לאזרחים לפעול.

גלעד שנער: השוני הגדול מהמלחמה הקודמת הוא בקיומה של מערכת אינטגרטיבית משולבת שמתאמנת על הנושא ומכירה את הדברים גם בתחום הבלתי קונבנציונלי.

גלעד שנער: בתחום הטיפול בבלתי קונבנציונלי אנחנו מהמדינות היותר מוכנות בעולם, אם לא המוכנה שבהן.

גלעד שנער: בעניין זה השקענו אנחנו וכלל הגורמים מאמצים משותפים.

גלעד שנער: ראשית נבנו התפיסה והתורה, אחר כך בוצעו האימונים עם כל הארגונים והרשויות שעובדים עמנו, בהמשך נעשתה הצטיידות: הצטיידנו באמצעים הדרושים בתחום הגילוי, הזיהוי, הטיהור והטיפול.

גלעד שנער: טיל ה"חץ", "האורן הירוק" – כל אלה לא היו בעבר.

גלעד שנער: לימוד הנושאים והטמעתם נמצאים בשלב מתקדם מאוד.

גלעד שנער: מערך הצפירה במדינה שופר, המענה הרפואי התקדם מאוד באימון, בהכשרה ובהכנת בתי החולים למצבים כאלה.

גלעד שנער: היום המערכת האינטגרטיבית יודעת לטפל בדברים.

גלעד שנער: ביכולת לתת מענה למצב לא חל שיפור קטן לעומת עשר שנים אלא נעשתה קפיצת מדרגה.

גלעד שנער: כמו שאמר יו"ר הוועדה, כולנו נשמח אם לא ניתקף, אבל אם ניתקף יש לנו מוכנות טובה לטפל בציבור שאנו משרתים.

משה גפני: ייתכן שזה מה שאל"מ שנער יכול לומר כאן.

משה גפני: אני הבנתי מדבריו שהשיפורים שהוזכרו כאן הם הקמת פיקוד העורף שיתאם בין הזרועות, טיל ה"חץ" והארכת זמן ההתראה במעט.

משה גפני: האם אפשר להיכנס לפרטים בעניין זה?

משה גפני: האזרח רוצה לדעת את הדברים.

משה גפני: אל"מ שנער אמר שהייתה התקדמות בערכות המגן.

משה גפני: במה הייתה התקדמות?

משה גפני: האם אפשר לומר לאזרח, באמצעותנו, מה ייעשה בפועל?

משה גפני: יהיה חדר אטום, יהיו סרטי הדבקה, מסכות?

מרינה סולודקין: אנחנו מעריכים מאוד את עבודת פיקוד העורף, אך לציבור שאני מייצגת, לציבור העולים, יש שאלות – במיוחד בדרום.

מרינה סולודקין: פניתי לפיקוד העורף לפני עשרה ימים ושאלתי מדוע סגרו את תחנות חלוקת ערכות המגן באשקלון, בקריית גת ובקריית מלאכי.

מרינה סולודקין: עדיין לא קיבלתי על כך תשובה.

מרינה סולודקין: שנית, רוב העולים הקשישים מתגוררים בבניינים של עמידר ועמיגור ואין שם מקלטים.

מרינה סולודקין: אני מבחינה בסימנים הראשונים של הפניקה.

מרינה סולודקין: אנשים שמתגוררים בבניינים של עמידר בנצרת עילית לא יודעים איפה המקלטים הציבוריים שלהם.

מרינה סולודקין: ביקשתי מיו"ר ועדת העלייה והקליטה לקיים ישיבה בנושא מוכנות פיקוד העורף להסברה ולהגנה על האזרחים החדשים במדינת ישראל.

מרדכי משעני: בהמשך לשאלתו של יו"ר הוועדה אני מבקש לשאול שאלה נוספת.

מרדכי משעני: אני מתנגד ליצירת פניקה בציבור.

מרדכי משעני: אל"מ שנער אומר שהיה שיפור גדול מאז 1991 בנושא המוכנות למלחמה.

מרדכי משעני: לדעתי מוכנות אינה נוגעת רק לפיקוד העורף ולכל הגורמים שנמנו כאן.

מרדכי משעני: אני כאדם מן השורה אינני מרגיש בשיפורים הללו.

מרדכי משעני: אני חושב שמוכנות היא גם מוכנות של הציבור.

מרדכי משעני: לדעתי הציבור איננו יודע היום באיזו מידה הגורמים השונים מוכנים והוא גם אינו יודע באיזו מידה הוא מוכן.

מרדכי משעני: כדי לבטל את החרדה שעלולה להיווצר בציבור יש צורך להסביר.

מרדכי משעני: אני שומע מהרבה אנשים שיש חוסר ידיעה מוחלט בנוגע למה שעלול לקרות.

מרדכי משעני: עולות שאלות אם מדובר בנשק כימי בלבד או גם בנשק ביולוגי.

מרדכי משעני: וכאמור, הציבור גם אינו יודע באיזו מידה יש מוכנות של המדינה להתמודד עם הנושאים הללו.

מרדכי משעני: לדעתי יש לצמצם את חוסר הידע של הציבור.

מרדכי משעני: זוהי אחת מתכונות המוכנות.

מוסי רז: אני מבקש להתמקד בשאלה ששאלתי קודם.

מוסי רז: יש בציבור פניקה מוחלטת.

מוסי רז: אמנם היא נרגעה מעט עכשיו, אבל הדיבורים בעיתונות על בתי קברות בפארק הלאומי הם גם ביטוי לפניקה וגם גורם מדרבן לה.

מוסי רז: לדעתי מול הפניקה הזאת נדרשת התייצבות ברורה של נציג מפיקוד העורף שיבהיר את המצב לציבור.

מוסי רז: אמנם איננו יודעים מה יהיה אך יש סכנות, ופיקוד העורף צריך לפרט אותן ולהציע לציבור כיצד להיערך להן.

מוסי רז: צריך להתייחס לשאלות אם יש לקנות ניילונים לאיטום, לקנות סודה לשתייה וכולי.

מוסי רז: אני יודע שיש מי שמתחילים לקנות את כל החומרים הללו הזכורים לרע מלפני 11 שנים.

מוסי רז: ייתכן שאין בהם צורך הפעם, אינני יודע; אך דרושה אמירה של פיקוד העורף.

מוסי רז: מובן שהדברים לא ירגיעו את הציבור לחלוטין, אך לדעתי יש בכך כדי לעזור, לפחות למי שאינו נוטה לפניקה מטבעו.

משה גפני: אני מבקש מאל"מ שנער להשיב לכל שאלות אחרי סבב קצר של הערות של נציגי הגורמים הנוכחים.

משה גפני: נשמע את שמעון רומח, נציב כבאות והצלה.

משה גפני: אני מברך אותו על כניסתו לתפקיד.

משה גפני: זהו תפקיד חשוב ורציני.

משה גפני: אני מניח שבעתיד הקרוב מר רומח יהיה אורח בוועדת הפנים ואיכות הסביבה בשל חוק הכבאות.

משה גפני: בגלל מר רומח הסכמתי לדחות את הדיון בחוק הזה: מנכ"ל משרד הפנים אמר לי שעליו עוד ללמוד את העניין.

משה גפני: במלחמת המפרץ היו אירועים לא נעימים שנגעו לנציבות הכבאות וההצלה.

משה גפני: היה קשר לא סימפטי עם כוחות אחרים שפעלו בשטח.

משה גפני: מר רומח, אתה ערוך למצב של מלחמה, שכולנו מתפללים שלא יקרה?

שמעון רומח: ראשית אני מבקש לומר שיש אכן תיאום יוצא מן הכלל בין נציבות הכבאות וההצלה לבין פיקוד העורף והגורמים השונים.

שמעון רומח: יש תרגילים משותפים, ישיבות משותפות.

שמעון רומח: בעניין זה אינני רואה בעיה.

שמעון רומח: אך לדעתי יש בעיה אחרת במוכנות בנציבות הכבאות וההצלה.

שמעון רומח: עד הקמת פיקוד העורף היה בצה"ל מערך כיבוי גדול מאוד.

שמעון רומח: היו שם מאות כבאיות וכבאים במילואים שגויסו במצב חירום.

שמעון רומח: הם היו כוח נוסף שמסייע.

מרדכי משעני: הם היו תחת פיקוד נציב הכבאות וההצלה?

שמעון רומח: לא, הם עבדו במסגרת הג"א.

שמעון רומח: גם אז וגם היום אנחנו הכפופים לפיקוד העורף במקרה של חירום.

שמעון רומח: בעבר היו בעצם שני מערכי כיבוי, צבאי ואזרחי, שהתאחדו במצב חירום.

שמעון רומח: הכוח היה כפול ממה שיש היום.

שמעון רומח: היום הכוח הצבאי בוטל.

שמעון רומח: אין עוד כבאיות צבאיות, אין גדודי כיבוי צבאיים.

שמעון רומח: מערך כיבוי האש האזרחי הוא הכוח היחיד שאמור לתת מענה למקרי החירום.

שמעון רומח: טיל שמתפצל יכול לגרום לשרפות בכמה אתרים יחד, האירועים האזרחיים יימשכו מן הסתם – ואנחנו נמצאים בכוננות בכל אירוע ביטחוני במצב חירום.

שמעון רומח: אני מעריך שהכוח שלנו לא יספיק.

שמעון רומח: לדעתי המעבר הזה ממצב של ביטול מוחלט של כוח הכיבוי הצבאי למצב של היום היה צריך להיות מלווה בסיוע.

משה גפני: מי ביטל את מערך הכיבוי הצבאי?

משה גפני: פיקוד העורף?

גלעד שנער: הביטול נעשה על-ידי מערך משותף של הכיבוי ושל פיקוד העורף במשותף.

גלעד שנער: זה לא בדיוק ביטול: במקום שיהיו שני גופים נפרדים אוחדו הכיבוי הצבאי והכיבוי האזרחי.

גלעד שנער: על-פי ניתוח מדויק שנעשה יחד עם נציבות הכבאות וההצלה הוגדר הצורך בכיבוי אחוד.

גלעד שנער: כתוצאה מכך פותח כוח ייעודי קטן.

גלעד שנער: הוא נקרא "הכבאים הירוקים" ותפקידו לתגבר את "הכבאים הכחולים" וכך להכפיל את היקף הכבאים בחירום במדינה.

משה גפני: מה בנוגע לכבאיות הצבאיות מלפני עשר שנים?

גלעד שנער: היום אין כבאיות צבאיות.

גלעד שנער: אנחנו מתגברים את מערך הכיבוי האזרחי.

גלעד שנער: על-פי ניתוחים שבוצעו הבעיה לא הייתה בהיקף הכבאיות אלא בהיקף כוח האדם.

גלעד שנער: כוח האדם הצבאי, שהוא כוח אדם ייעודי, תגבר את מערך הכיבוי.

גלעד שנער: אנחנו בתהליך של בניית המערך הזה.

גלעד שנער: מכפילים את היקף הכבאים בשגרה.

גלעד שנער: כך נוצר מערך כיבוי אחוד במדינת ישראל.

מרדכי משעני: הוא אולי אחוד, אך אין הגדלה של מערך הכבאים של נציב הכבאות וההצלה.

גלעד שנער: השינוי לא הגדיל את היקף הכבאיות, אך זה המספר שנציבות הכבאות וההצלה דרשה ממשרד הפנים.

גלעד שנער: אך השינוי הגדיל את כוח האדם הנדרש ללחימה באירועים בשעת חירום.

משה גפני: מר רומח, כמה כבאיות היו בסך הכול במדינת ישראל במלחמת המפרץ, יחד עם הצבא?

משה גפני: אל"מ שנער טוען שמה שהיה קודם קיים גם היום, ואולי יש אפילו יותר כוחות.

שמעון רומח: אינני יודע כמה כבאיות היו אז, אך אל"מ שנער לא אומר שיש היום יותר.

שמעון רומח: אין ספק שיש ירידה משמעותית במספר הכבאיות.

שמעון רומח: להג"א בלבד היו מאות כבאיות.

שמעון רומח: לנו, למערך הכיבוי, חסרים 92 כלי רכב, חלקם כבאיות וחלקם רכבי חילוץ.

שמעון רומח: חלק מכלי הרכב נמצאים אך הם ישנים – הם מהסוג שתמיד זוכה לביקורת בתקשורת.

שמעון רומח: אינני בטוח שכלי רכב אלה יגיעו לאירוע.

שמעון רומח: מעבר למה שיש לנו היום אין עוד כבאיות.

שמעון רומח: נכון, פיקוד העורף אמור להעמיד "כבאים ירוקים" לטובת מערך הכבאות.

שמעון רומח: אך יש שתי בעיות.

שמעון רומח: ראשית עדיין הכוח הזה איננו מלא.

שמעון רומח: כרגע יש רק 60% ממנו.

שמעון רומח: שנית הכבאים הללו אינם מיומנים.

שמעון רומח: הם עוברים אימון של כמה ימים אצלנו ובכך מסתיימת ההכשרה בשלב זה.

שמעון רומח: אם לא יהיה אירוע חירום בקרוב נקבל מפיקוד העורף את הכבאים לאימונים שוטפים בשנה הבאה, כך אני מקווה.

שמעון רומח: ולכן בהמשך הכוח אכן יהיה מאומן.

שמעון רומח: שלישית 30% מהכבאים שלנו מגויסים למילואים במצב חירום.

שמעון רומח: כבאי עלול להיות מגויס ולשמש מחסנאי בשדה תעופה בדרום או ביחידת תותחנים ויחסר למערך הכיבוי בשעת חירום.

משה גפני: הכבאיות של היום הן אותם כבאיות ממלחמת המפרץ?

משה גפני: הן חודשו?

שמעון רומח: חלק גדול מהן חודש.

שמעון רומח: אנחנו נמצאים בתהליך של חידוש.

שמעון רומח: הכבאיות החדשות משביעות רצון בהחלט.

שמעון רומח: לפני חודש וחצי בערך קיבלנו רכב חילוץ חדש שהוא המילה האחרונה בתחום.

שמעון רומח: עד סוף השנה אנו אמורים לקבל עוד שמונה כלי רכב כאלה, וכך יפחת מספר כלי הרכב החסרים – שכאמור עומד כעת על 92.

מרדכי משעני: אם נופלים טילים כימיים, מה המטלות של נציבות הכבאות וההצלה פרט לכיבוי שרפות?

מרדכי משעני: איך אתם ערוכים למטלות הנוספות שלכם?

שמעון רומח: הכבאים נמצאים בכוננות של 30 שניות ליציאה מתחנות הכיבוי.

שמעון רומח: לכן במקרים רבים הם יהיו הכוח הראשון שיגיע לשטח, גם במקרים של טילים בלתי קונבנציונליים.

שמעון רומח: במסגרת המבנה האחוד של פיקוד העורף הכבאים אמורים לטפל באירוע במעגל הקרוב.

שמעון רומח: זה גם המצב באירועי טרור היום: בחלק גדול מהמקרים הכבאים הם שמגיעים ראשונים לאוטובוס שהתפוצץ.

שמעון רומח: זה כוח החילוץ שנכנס לאוטובוס ומטפל בכיבוי השרפה.

שמעון רומח: אם במקום האירוע פרצה שרפה הכבאים צריכים לטפל בה בראש וראשונה – וָלא איש לא יוכל לטפל באירוע.

שמעון רומח: אם אין שרפה הכבאים הם הכוח שניגש ומטפל באירוע.

שמעון רומח: אם זה אירוע קונבנציונלי צריך להתחיל לחלץ.

שמעון רומח: ולעניין זה חשוב להדגיש שבכל המערך יש רק 100 חליפות "level A".

דוד טל: אם כן יש "כבאים ירוקים" לכבאיות אדומות, שאינן קיימות בעצם?

דוד טל: מה שחשוב הוא לא מה היה בעבר, אלא האם מה שיש כרגע עונה על הצרכים של מדינת ישראל.

דוד טל: לא חשוב שבעבר הסתייעו בצבא, השאלה היא האם היקף הכוחות שיש כעת מספיק למדינת ישראל.

שמעון רומח: התשובה שלילית.

שמעון רומח: המערך שלנו חסר.

דוד טל: מה תגובת פיקוד העורף בעניין זה?

גלעד שנער: עלינו לבדוק את המצב כיום.

גלעד שנער: להערכתנו המוכנות היום היא טובה, סבירה.

גלעד שנער: יחד עם זאת התכנית היא בהחלט להגיע להכשרה מלאה של כל "הכבאים הירוקים".

גלעד שנער: הלקח המרכזי שהוסק ממלחמת המפרץ הוא שאין צורך לבנות תחליף לכל גוף.

גלעד שנער: צריך לאפשר לגופים לבנות יתרון יחסי ולחזק אותו.

גלעד שנער: אי-אפשר לממן לכל גוף את הכפלת הכוחות.

גלעד שנער: פיקוד העורף איננו מחליף את מגן דוד אדום או את נציבות הכבאות וההצלה.

גלעד שנער: אנחנו פועלים להכשרת האנשים.

משה גפני: אני מבקש לשמוע את נציגי מרכז השלטון המקומי.

יוסף קסטל: באופן כללי הרבה דברים התחדשו מאז הקמת פיקוד העורף.

יוסף קסטל: אך בנושא הכלים והמצאי לדעתי יש חוסר.

יוסף קסטל: בזמנו התקיים כאן דיון יסודי במערכת כיבוי האש.

יוסף קסטל: בעקבות הדיון הזה היה צריך להיות שינוי, אך לא שמעתי שמשהו השתנה.

יוסף קסטל: עדיין חסרים לכיבוי האש כלים רבים, וגם ההרכב חסר – כך אנחנו שומעים.

יוסף קסטל: אנחנו שומעים על כבאים שלא יהיו בתפקיד במלחמה כי הצבא לוקח אותם לתפקידים אחרים.

יוסף קסטל: זה נראה לי ממש מוזר.

יוסף קסטל: איך ייתכן שברגע שתפרוץ אש כתוצאה מהפצצות והטילים הכבאי לא יהיה על הכבאית?

יוסף קסטל: זה לא עולה על הדעת.

יוסף קסטל: לדעתי יש לרתק את הכבאים בעת מלחמה.

יוסף קסטל: נושא הכנת הציבור הוא הנושא שעדיין חסר.

יוסף קסטל: אמנם היו כמה מפגשים במהלך השנה, וגם אלוף פיקוד העורף הופיע בהם.

יוסף קסטל: ריכזנו שם את האחראיים על הביטחון בכל הישובים.

יוסף קסטל: בקרוב יהיה תדרוך גדול של פיקוד העורף.

יוסף קסטל: איננו זקוקים היום להרצאות על מבנה וכדומה, אלא אנחנו זקוקים להבהרות לאזרח: מה האזרח צריך לעשות?

יוסף קסטל: להכין ניילונים?

יוסף קסטל: לרדת למקלט?

יוסף קסטל: אם אדם מתגורר בקומה שלישית והמקלט נמצא בתחתית הבית, ודאי שאין טעם שהוא ירוץ למקלט.

יוסף קסטל: בזמן האחרון דיברו על התראה של שבע דקות, ואני מניח שההתראה תהיה קצרה מזה.

יוסף קסטל: אם זה היקף ההתראה, האם המשפחה תספיק לצאת מהדירה ולהגיע למקלט?

יוסף קסטל: אם ההערכה היא שהחל בקומה השנייה או השלישית הזמן שייקח למשפחה לרדת למקלט עולה על זמן ההתראה, המשמעות היא שהמשפחה מסתכנת בכך שהיא יורדת למקלט.

יוסף קסטל: בתדריך צריך לומר במפורש שכל מי שמתגוררים בגובה של יותר משתי קומות מהמקלט לא צריכים לרדת למקלט.

יוסף קסטל: הציבור ידע שבכך הוא ממלא הוראה נבונה.

יוסף קסטל: יש להבהיר לכולנו כיצד להתכונן.

משה גפני: אתם לא מדברים עם פיקוד העורף?

משה גפני: מה עלה בדיון האחרון?

יוסף קסטל: עדיין לא נכנסנו לפרטים הללו.

יוסף קסטל: לדעתי הגיע הזמן לעשות זאת.

יוסף קסטל: לדעתי הגיע הזמן לומר לציבור להיערך.

יוסף קסטל: מר שרון עזריאלי ממרכז השלטון המקומי הוא שמרכז את הנושא.

יוסף קסטל: אנחנו עומדים בקשר עם האגף לשעת חירום במשרד הפנים.

יוסף קסטל: אנחנו פועלים גם עם מד"א.

יוסף קסטל: אני יודע שגם למד"א חסרים כלים ואנשים.

יוסף קסטל: אינני חושב שנוכל לפתור את כל הבעיות בבת אחת, אך לפחות יש לפנות לציבור ולהכינו.

יוסף קסטל: שנית אני מבקש שיגידו לנו לאיזו עזרה אנחנו יכולים לצפות מחוץ ליישובים.

יוסף קסטל: מה לעשות אם ייפול טיל כימי, למשל?

משה גפני: אני מבקש לשמוע את נציג משרד הפנים בנושא.

יחזקאל לביא: יש שתי רשויות במשרד הפנים שעוסקות בנושא.

יחזקאל לביא: האחת היא נציבות הכבאות וההצלה והאחרת היא רשות פס"ח.

יחזקאל לביא: למעשה ראש רשות פס"ח בשעת חירום הוא המנכ"ל, ומר שוורץ שנוכח כאן הוא מנהל היחידה בשגרה.

יחזקאל לביא: אלה שני הגופים.

צביקה שוורץ: אני עומד בראש פס"ח, גוף במשרד הפנים בניהולו של מנכ"ל משרד הפנים בשעת חירום.

צביקה שוורץ: זהו אחד הגופים שמרכיבים את מל"ח – משק לשעת חירום, שמנוהל על-ידי משרד הביטחון ויש בו נציגויות של כל משרדי הממשלה.

צביקה שוורץ: אנחנו עוסקים בשני תחומים: קליטת אוכלוסייה חסרת קורת גג כתוצאה מאירועי מלחמה בכל התרחישים ובטיפול בחללים אזרחיים בשעת חירום.

צביקה שוורץ: המערכת נמצאת במשרד הפנים אך יש לנו שותפים מכל הגופים שיש לנו ממשקים עמם: משטרת ישראל פועלת בתחום זיהוי חללים, הרשויות המקומיות הן הבסיס לכל המערכת כי בתוכן מצויים הפתרונות לקליטה ולטיפול בחללים, משרד הבריאות, משרד החינוך, משרד העבודה והרווחה – כולם מיוצגים בפס"ח, גם ברמה הארצית וגם ברמה המקומית.

צביקה שוורץ: במלחמת המפרץ לא הופעל מערך מל"ח ולא מערך פס"ח.

צביקה שוורץ: כל מה שעיריית רמת גן עשתה היה שלא במסגרת מל"ח ופס"ח.

צביקה שוורץ: בשנת 1991 היו כ100,000- מקומות לקלוט אוכלוסייה.

צביקה שוורץ: היום יש כ180,000- מקומות ועד סוף השנה אני מניח שנגדל בעוד כ10,000- מקומות.

צביקה שוורץ: הכוונה למתקנים שנמצאים ברשויות מקומיות שיש להם כוח אדם להפעיל את המתקן וערכות לינה לקליטת האוכלוסייה.

צביקה שוורץ: בכל רשות מקומית יש תכניות כאלה, וגם ברמה המחוזית והארצית יש עתודה כמובן – כגיבוי לרשויות מקומיות שיכולת הקליטה שלהן נגמרת.

צביקה שוורץ: להערכתנו גם בתרחיש הנוכחי די ב180,000- מקומות, וזה סביר מאוד אפילו.

צביקה שוורץ: הטיפול בחללים נעשה באמצעות הרשויות המקומיות.

צביקה שוורץ: לכל גוף יש תחום אחריות שלו: משטרת ישראל אמונה על זיהוי החללים, הרשות המקומית באמצעות חברה קדישא והמועצה הדתית המקומית אמונה על רישום ומעקב אחר החללים ועל קבורה.

צביקה שוורץ: במשך כל השנים אנחנו מקיימים הדרכה ענפה מאוד, וכן תרגול עם כל הגופים ועם פיקוד העורף כמובן.

צביקה שוורץ: לא מזמן היה תרגיל לאומי של מערך פס"ח במסגרת תרגיל של פיקוד העורף.

צביקה שוורץ: להערכתנו יש לנו יכולת הפעלה של שני המערכים בשעת חירום.

צביקה שוורץ: ההפעלה תהיה מותנית כמובן בהפעלת מל"ח.

צביקה שוורץ: כאמור בחודשים האחרונים ביצענו תרגיל ארצי עם פיקוד העורף ועם הגופים השותפים למערך הקליטה והטיפול בחללים.

צביקה שוורץ: במשך כל השנה אנחנו מקיימים השתלמויות וקורסים ואלה הוגברו בתקופה האחרונה.

דורון קוטלר: בשנים האחרונות מגן דוד אדום עבר שינוי שאפשר לו להצטייד באמצעי מיגון לצוותים ובציוד לתרופות לטיפול באוכלוסייה לאירועים קונבנציונליים ובלתי קונבנציונליים.

דורון קוטלר: כל האמבולנסים אמורים להיות מופעלים בשעת חירום ויש אמצעי מיגון לצוותים ותרופות כדי לטפל באוכלוסייה – גם לאירועי חל"כ וגם לאירועים קונבנציונליים.

דורון קוטלר: בשנים האחרונות הנושא קיבל תאוצה, ויחד עם האגף לשעת חירום במשרד הבריאות ופיקוד העורף אנחנו די מוכנים בנושא זה.

דורון קוטלר: בנושא שיתוף הפעולה ותורת הלחימה: התפיסה השתנתה בשנים האחרונות.

דורון קוטלר: יש יותר שיתוף של מגן דוד אדום באירועים בעורף.

דורון קוטלר: יש תורות הפעלה משותפות, אימונים וקורסים משותפים.

דורון קוטלר: בימים אלה יש אימונים של כל הצוותים שלנו ברחבי הארץ לקראת אפשרות של מלחמה.

דורון קוטלר: אנחנו מוכנים בהחלט למלחמה שהייתה, אבל זה לא התרחיש שאנחנו מתכוננים אליו בעתיד.

דורון קוטלר: מבחינת מספרי הנפגעים מלחמת המפרץ הייתה אירוע די קל, למרות רצף של תאונות דרכים וכולי.

דורון קוטלר: אך זה איננו התרחיש שאנחנו מתכוננים אליו כעת.

דורון קוטלר: יש שני פערים מרכזיים בין המצוי לדרישות: הפער הראשון הוא הפער בכוח אדם.

דורון קוטלר: עדיין חלק מכוח האדם המקצועי של מגן דוד אדום בשגרה מתגייס בחירום למילואים והדבר גורם לחסר.

דורון קוטלר: בחודשים האחרונים אנחנו פועלים יחד עם צה"ל ופיקוד העורף כדי לאתר את העובדים שיכולים להישאר במגן דוד אדום גם בשעת חירום.

דורון קוטלר: יש שיפור, אך עדיין המצב אינו מספק.

דורון קוטלר: הנושא השני שיש בו פער הוא התקציב.

דורון קוטלר: הוקמו שתי המלצות שיש צורך ליישם את המלצותיהן.

דורון קוטלר: שתי הוועדות הוקמו על-ידי ממשלת ישראל.

דורון קוטלר: הוועדה הראשונה היא ועדת ישראלי, שבחנה את ההוצאות של מגן דוד אדום בגין האינתיפאדה האחרונה והאפשרויות להצטייד לאירועים רבי נפגעים קונבנציונליים ולא קונבציונליים בעתיד.

דורון קוטלר: הוועדה הגישה את המלצותיה ועדיין לא קיבלנו את התקציבים כתוצאה מהמלצות אלה.

דורון קוטלר: היא המליצה על סכום של 18.7 מיליון ש"ח לכיסוי ההוצאות שנגרמו למגן דוד אדום כתוצאה מהאינתיפאדה בשנת 2001.

דורון קוטלר: קיבלנו 5 מיליון ש"ח מתוך התקציב הזה כמקדמה בשנת 2001.

דורון קוטלר: עדיין נשארו 12 או 13 מיליון ש"ח שעלינו לקבל.

דורון קוטלר: אם נקבל אותם נשפר עוד את המוכנות שלנו.

דורון קוטלר: הוועדה השנייה שהמליצה המלצות היא המועצה לביטחון לאומי.

דורון קוטלר: הדברים נמצאים על שולחנה של ממשלת ישראל.

דורון קוטלר: מדובר שם על אירוע של מגה-טרור יישום ההמלצות ישפר בהרבה גם את המוכנות שלנו לטפל באירועי חל"כ ובאירועים אחרים בשגרה ובמלחמה.

דורון קוטלר: כשגם ההמלצות הללו ייושמו נוכל לומר שאנחנו מוכנים למשימות שהוגדרו לנו.

מרינה סולודקין: מי שנולדו בברית המועצות לפני 1986 קיבלו כולם חיסונים נגד אבעבועות שחורות.

מרינה סולודקין: שואלים אם החיסון הזה בתוקף.

שמואל רזניקוביץ: באופן כללי להערכתנו החיסונים תקפים עד עשר שנים מיום נטילת החיסון.

שמואל רזניקוביץ: המשמעות היא שחיסונים שניתנו לפני 1992 אינם תקפים.

שמואל רזניקוביץ: אם כי יש למי שחוסנו בעבר רמה גבוהה יותר של נוגדנים בדם.

מרדכי משעני: למה צריך את החיסון בכלל?

מרדכי משעני: אומרים שזה מסוכן.

שמואל רזניקוביץ: משרד הבריאות פועל על-פי החלטות הדרג המדיני.

שמואל רזניקוביץ: הדרג המדיני החליט לחסן את צוותי החירום.

משה גפני: בדרג המדיני למיטב ידיעתנו יושב רק רופא אחד, והוא בסך הכול שר התחבורה.

מרדכי משעני: ההחלטה הייתה על סמך המלצות שלכם, של משרד הבריאות.

מרדכי משעני: הרי לא מחליטים על חיסון האוכלוסייה בלי המלצה שלכם.

שמואל רזניקוביץ: הדרג המדיני נועץ באנשי המקצוע הרלוונטיים במערכת הבריאות ובמערכת הביטחון.

שמואל רזניקוביץ: הוא גיבש את החלטותיו.

שמואל רזניקוביץ: התחלנו לחסן את צוותי התגובה הראשוניים על-פי החלטות הדרג המדיני.

שמואל רזניקוביץ: חוסנו כ10,000- עובדי מערכת הבריאות וכ5,000- אנשי מערכת הביטחון.

שמואל רזניקוביץ: המלצתנו נמסרה לדרג המדיני.

שמואל רזניקוביץ: היא איננה סודית אך הסוגיה מורכבת מאוד.

שמואל רזניקוביץ: אינני חושב שזה המקום להיכנס לפרטים.

שמואל רזניקוביץ: הנושא עלה בהרחבה גם בדיון בוועדה לענייני ביקורת המדינה בשבוע שעבר.

משה גפני: בעקבות התגובה הזאת אני מבקש לומר משפט אחד.

משה גפני: כיו"ר ועדה אני נזהר מאוד בדברים חסויים.

משה גפני: היו כמה עניינים כאלה.

משה גפני: מה שחסוי אין לחשוף לדעתי.

משה גפני: נציג משרד הבריאות מתלבט אם לחשוף את הדברים, אני רואה זאת, אך בינתיים יש היום כותרת ב"מעריב": "חרדה במד"א; החיסון לאבעבועות השחורות מסוכן לנו ולילדנו".

משה גפני: אם לא יאמרו את זה כאן יגידו זאת העיתונאים, ולכן עדיף לשמוע זאת מנציג משרד הבריאות.

משה גפני: המצב היום קצת שונה מהמצב לפני 12 שנה.

משה גפני: היום יודעים הכול.

משה גפני: לכן עדיף למסור את המידע באופן מסודר, וזה המקום לעשות זאת.

דוד טל: אעזור לנציג משרד הבריאות: הוועדה בראשותי דנה בנושא זה בדלתיים סגורות.

דוד טל: מה שכן אפשר לומר הוא שאם היינו צריכים לחסן את המדינה לכל האפשרויות היינו מגיעים למצב בלתי מוגבל.

דוד טל: לכן אנחנו זהירים מאוד בנושא ולוקחים את הסיכונים הקטנים ביותר.

דוד טל: היום עומדות על הפרק האבע

דוד טל: בועות השחורות אך יש לזכור שיש עוד דברים שכרגע לא מדברים עליהם ונציג משרד הבריאות אינו רוצה לפרט בעניין זה, ובצדק.

שמואל רזניקוביץ: הנושא נדון בהרחבה בשבוע שעבר בדלתיים סגורות לפני ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

שמואל רזניקוביץ: אינני חושב שזה המקום להיכנס לפרטי פרטים בנוגע לשיקולי הדרג המדיני האם לחסן, מדוע לא לחסן, כמה אנשים לחסן וכולי.

שמואל רזניקוביץ: כעיקרון התקבלה החלטה לחסן את צוותי התגובה הראשוניים.

שמואל רזניקוביץ: עד היום חוסנו 6,500 עובדים ממערכת הבריאות ומכוחות הביטחון.

שמואל רזניקוביץ: החיסון הביא לכמה תגובות לוואי ידועות ושכיחות.

שמואל רזניקוביץ: אלה דברים סטנדרטיים מאוד שמוכרים מהספרות ומוכרים לנו מהתקופה שאוכלוסיית מדינת ישראל חוסנה באבעבועות שחורות – שכן המדינה חוסנה במשך עשרות שנים.

שמואל רזניקוביץ: לתפיסתנו לא הייתה בעיה מיוחדת ואין סיבה לפניקה הזאת.

שמואל רזניקוביץ: יש לזכור עם זאת שהיום חוסנו מי שחוסנו כבר בעבר.

שמואל רזניקוביץ: בקרב 6,500 העובדים חוסנו אנשים שכבר חוסנו בעבר שלוש פעמים לפחות, כולל אגב עולים מברית המועצות לשעבר שבקרב מערכת הבריאות יש להם ייצוג בשיעור ניכר.

שמואל רזניקוביץ: הסיכון למי שחוסנו בעבר נמוך יותר.

שמואל רזניקוביץ: מי שחוסנו בעבר שלוש פעמים: בגיל שנה, בכיתה ב' ובעת הגיוס לצה"ל – הסיכון לגביהם קטן יותר לעומת מי שלא חוסנו כלל.

שמואל רזניקוביץ: זה ידוע ומופיע בספרות.

שמואל רזניקוביץ: בנוגע לכלל היערכות מערכת הבריאות: תרחישי האיום זוהו ונותחו ומערכת הבריאות גיבשה את תורות ההפעלה הנדרשות לכל אחד מסוגי האיום: האיום הקונבנציונלי, האיום הכימי, האיום הביולוגי.

שמואל רזניקוביץ: גובשו נוהלי הפעלה גם בבתי החולים וגם בקופות החולים בקהילה, כולל עבודה אינטגרטיבית בין הגופים השונים.

שמואל רזניקוביץ: בימים הקרובים יתחיל תהליך אינטנסיבי של תדרוך ותרגול של קרוב ל4,000- מנהלים בכירים ועובדים אחרים של מערכת הבריאות, והוא יכלול גם תרגילים משולבים בין בתי החולים לקופות החולים ושירותי בריאות הציבור.

שמואל רזניקוביץ: בתחום המלאי: רמות המלאי בתחום התרופות הן בסדר גמור, גם בתחום ההצטיידות המצב בסדר למעט חוסר בפריטים מסוימים והגשנו בקשות לגורמים הרלוונטיים כולל המועצה לביטחון לאומי.

שמואל רזניקוביץ: הנושא נדון בימים אלה בממשלה ואני מקווה שעם קבלת האישור נשלים גם את ההצטיידות הזאת.

משה גפני: כלומר משרד הבריאות מרוצה ממצב ההיערכות בכל מקרה של תקיפה?

שמואל רזניקוביץ: בהחלט, גם מבחינת המלאים, גם מבחינת גיבוש התורה וגיבוש הנהלים, גם מבחינת רמות המלאי.

מרדכי משעני: מהו "גיבוש תורה"?

מרדכי משעני: אלה מילים גדולות, אבל מה המשמעות?

מרדכי משעני: מהו "גיבוש תורה" במקרה של נשק ביולוגי?

שמואל רזניקוביץ: המשמעות היא שאם אלה טילי אנתרקס, למשל, והנפגעים מגיעים לבתי החולים, בבתי החולים יודעים לטפל בנפגעי אנתרקס.

שמואל רזניקוביץ: אם היקף הנפגעים הוא כזה שהוא מצריך את מעורבות הקהילה – כוונתי לקופות החולים ולאנשי שירותי בריאות הציבור – הקהילה יודעת איך לסייע לבתי החולים ולשמש מערכת אינטגרטיבית.

שמואל רזניקוביץ: בימים אלה תהיה הדרכה אינטנסיבית של אלפי רופאים ואחיות עובדי בתי החולים, קופות החולים ושירותי בריאות הציבור.

שמואל רזניקוביץ: אני מקווה שעד סוף חודש נובמבר תושלם ההדרכה.

מרדכי משעני: זה תאריך היעד, כך אני מבין.

שמואל רזניקוביץ: זה תאריך היעד מבחינתנו, מבחינת מוכנות מערכת הבריאות.

מרינה סולודקין: יש פתגם שאומר שבתחילת המלחמה הדבר הראשון שמת הוא האמת.

מרינה סולודקין: אני שומעת דיבורים שחיסונים נגד אבעבועות שחורות הם מסוכנים, ואני מטילה ספק בכך.

מרינה סולודקין: בברית המועצות כל מי שנולד אחרי מלחמת העולם השנייה קיבלו את החיסונים הללו, ומדובר במאות מיליונים של אנשים.

מרינה סולודקין: לא היה אפילו ויכוח בעניין זה.

משה גפני: בברית המועצות אחרי מלחמת העולם השנייה בכלל לא היו ויכוחים.

גלעד שנער: גם במדינת ישראל חיסנו בעבר את כולם.

גלעד שנער: הייתה רמת סכנה מסוימת, כמו בכל חיסון.

גלעד שנער: יש סיכון מסוים למי שמקבלים את החיסון.

גלעד שנער: השיקול הוא אם להתחיל בתהליך או לא.

גלעד שנער: לא רק ברוסיה חיסנו את האוכלוסייה אלא גם בישראל.

גלעד שנער: וגם ברוסיה הייתה רמת סיכון.

שמואל רזניקוביץ: משנת 1952 ועד שנת 1978 חוסנה כלל האוכלוסייה בישראל שלוש פעמים: בגיל שנה, בכיתה ב' ועם הגיוס לצבא הגנה לישראל.

שמואל רזניקוביץ: בראשית שנות השבעים הכריז ארגון הבריאות העולמי על מחלת האבעבועות השחורות מחלה שנכחדה.

שמואל רזניקוביץ: במדינת ישראל המשיכו לחסן את כל האוכלוסייה עד שנת 1978.

שמואל רזניקוביץ: כשמחזור הצעירים שנולדו בשנת 1978 התגייסו בשנת 1996 זאת הייתה הפעם האחרונה שחיסנו גם את חיילי צה"ל.

שמואל רזניקוביץ: אחרי כן הפסיקו לחסן את החיילים, מהסיבה שהמחלה הוכחדה.

שמואל רזניקוביץ: בכל השנים מאז 1949 ועד 1998 היו בסך הכול שני מקרים של סיבוכים שידועים לנו, סיבוכים מינימליים.

שמואל רזניקוביץ: במקרים הללו הוגשה תביעה נגד משרד הבריאות.

שמואל רזניקוביץ: אינני רופא ולכן אני מעדיף שלא להיכנס לפרטים.

שמואל רזניקוביץ: בדקנו את הדבר לאורך עשרות שנים.

שמואל רזניקוביץ: צריך לזכור שחוסנו מיליונים בכל השנים.

שמואל רזניקוביץ: יש מקרה אחד שלא ברור בו אם יש לייחס את המוות לחיסון הזה או לסיבה אחרת.

שמואל רזניקוביץ: הנתונים הללו בהחלט מעודדים ואיננו רואים סיבה לפניקה.

משה גפני: כלומר אם תהיה החלטה לחסן את כל תושבי המדינה לא תראו בכך החלטה דרמטית מבחינה בריאותית?

שמואל רזניקוביץ: איננו רואים בעיה בריאותית בכך.

שמואל רזניקוביץ: קיים סיכון מסוים, והוא ידוע בספרות.

מרדכי משעני: הסיכון הזה גבוה יותר אצל קשישים, למשל, או אצל חולים כרוניים?

שמואל רזניקוביץ: כל סוגיית החיסונים נדונה באריכות רבה ביום ראשון שעבר בפורום המתאים.

שמואל רזניקוביץ: אוכל אחר כך, באופן לא פומבי, למסור עוד פרטים.

מיקי הרן: התפקיד שלנו מוגדר לחלוטין בזמן שגרה: המשרד לאיכות הסביבה פועל לטיפול באירועי חומרים מסוכנים.

מיקי הרן: בתקופת האנתרקס הצוותים שלנו התגייסו לפעול.

מיקי הרן: אנשינו מצוידים ונעשות הדרכות כל הזמן.

מיקי הרן: הם מוכנים לגילוי ולזיהוי חומרים – זה התפקיד שמוגדר להם בשגרה.

מיקי הרן: בעקבות אירועי האנתרקס הוחלט בעצה אחת לבקש תקנים נוספים, ואכן אושרו כ15- תקנים נוספים של אנשים שיעסקו בטרור בלתי קונבנציונלי גם נוסף על האירועים הקיימים.

מיקי הרן: יש שני פערים מרכזיים לדעתי: נכון לרגע זה אין תיאום בנוגע לתפקודו של המשרד לאיכות הסביבה בזמן חירום.

מיקי הרן: אנחנו פועלים לפי הפעלת המשטרה, לפי בקשתה.

מיקי הרן: כמובן, עד היום לא היה מקרה שלא נענינו לפנייה או שלא היו אנשים.

מרדכי משעני: המשרד לאיכות הסביבה אינו משתלב בפעילות פיקוד העורף במצב חירום?

מיקי הרן: לא, אין תיאום בנושא זה.

מיקי הרן: האנשים שמתאמים בתחום זה אינם נוכחים בדיון היום.

מיקי הרן: אנחנו הכוח שפועל בשגרה, אך יש כוחות שפועלים בחירום.

מיקי הרן: ודאי, אם יוחלט שיש לנו תפקיד אחר שלא על סמך התנדבות – כמו שהיה במקרה האנתרקס למשל, כדאי בהחלט לתאם את כל הדרוש, כמו אי גיוס בעלי תפקידים בתחום זה לצבא וכולי.

מיקי הרן: פנינו בנושאים אלה, יש פרטים קטנים שחסרים בנושא זה והם בתהליך של בירור.

מיקי הרן: צריך להבין שהנושא הזה איננו מוגדר וברור עד עכשיו.

מיקי הרן: נוסף על כך התקנים הנוספים שניתנו לנו הם תקני כוח אדם בלבד.

מיקי הרן: תקציב להצטיידות לא אושר.

מיקי הרן: וכמובן הדבר מעמיד בספק את יעילותם של האנשים הנוספים.

מיקי הרן: בלי ניידות ויכולת ניטור, גילוי וזיהוי – אין כל טעם.

מיקי הרן: גם נושא זה עוד לא נפתר.

מיקי הרן: הגשנו בקשה לתקציב, היא הגיעה לאוצר אך לא אושרה עדיין.

מיקי הרן: כיום המערכת בנויה לאירועים של חומרים מסוכנים ולא לביולוגיה – אף-על-פי שפעלנו בנושא האנתרקס – וגם לא לרדיולוגיה, אף-על-פי שכל הצוותים שלנו מאובזרים באפשרויות גילוי וזיהוי.

משה גפני: אם חס וחלילה נופל מחר טיל ביולוגי, מה עושה המשרד לאיכות הסביבה?

מיקי הרן: שום דבר.

דוד טל: לשם מה צריך 15 תקנים נוספים אם כן?

דורון קוטלר: השאלה בעייתית.

דורון קוטלר: לא ינחת טיל שכתוב עליו שהוא טיל של אבעבועות שחורות.

דורון קוטלר: התופעות מופיעות אחר כך.

מיקי הרן: צה"ל הוא הגורם שאמור לזהות את החומרים במקרה של נפילת טיל.

גלעד שנער: אבהיר את הדברים, כי הם יוצאים מהקשרם.

גלעד שנער: האחריות לגילוי ולזיהוי בחירום היא של צה"ל.

גלעד שנער: צה"ל בנה צוותים בהיקף גדול מאוד ואלה מבצעים גילוי וזיהוי.

גלעד שנער: הוא ערוך לכך.

מיקי הרן: הדברים מורכבים: יכולים לקרות כמה אירועים במקביל.

מיקי הרן: לכן יש להיערך.

משה גפני: אם כן נכון לרגע זה ולפי דבריה של גב' הרן המשרד לאיכות הסביבה פועל בשגרה אך אינו משולב בחירום.

דוד בנימיני: אני מנכ"ל עיריית אשקלון.

דוד בנימיני: כמו כל הרשויות האחרות אנחנו מקבלים הנחיות מפיקוד העורף וממשרד הפנים ואנחנו ערוכים לפי כל הנהלים.

משה גפני: הפארק הלאומי עדיין פתוח?

דוד בנימיני: חבל שהדברים מובנים לא נכון.

דוד בנימיני: לא אנחנו הוצאנו את הדברים לתקשורת.

דוד בנימיני: עיריית רמת גן עברה התנסות במלחמת המפרץ.

דוד בנימיני: ראש העיר והצוות מכירים את הבעיות.

דוד בנימיני: ראש העיר הכין רעיון, שנוגע לשלב שלפני נפילת הטילים.

דוד בנימיני: אחרי נפילת הטילים יהיה קשה יותר להתמודד עם הדברים, ואם יהיה בהם חומר כימי או ביולוגי המצב ייראה אחרת לגמרי.

דוד בנימיני: הרעיון איננו פינוי יזום אלא פינוי של התושבים שמבקשים לעזוב מיזמתם.

דוד בנימיני: כך עשו רבים גם במלחמת המפרץ.

דוד בנימיני: לא הנחינו בעבר וגם היום איננו מנחים אנשים לעזוב.

דוד בנימיני: אך יש אנשים שאין להם פתרונות משפחתיים או כספיים שיאפשרו להם מעבר למקום אחר.

דוד בנימיני: לאנשים אלה אנחנו מציעים מקום חלופי, רחוק מטווח הטילים המשוער לפחות.

דוד בנימיני: האפשרות שהבאנו בחשבון היא יער המלאכים שנמצא ליד קריית גת.

דוד בנימיני: הכנו תכנית לקליטת תושבים לפרק זמן קצר של כמה ימים עד שבוע.

דוד בנימיני: המטרה היא לתת להם שם שירותים בסיסיים כך שהם יוכלו להיעזר ברשות ולהיות בשליטתה.

דוד בנימיני: התכנית אינה יעילה בתקופה של גשמים, אבל אנחנו עומדים בקשר עם עיריית קריית גת והיא בהחלט מוכנה לשתף פעולה גם בקליטת אזרחים שיבקשו לשהות במקום לפרק זמן קצר.

דוד בנימיני: לדעתנו חשוב מאוד להציע חלופות נוספות – בכל מקום שהמדינה או פיקוד העורף יחשבו שהם מתאימים לשהייה לפרק זמן קצר שכזה.

דוד בנימיני: לדעתנו הרעיון הזה ישים.

דוד בנימיני: הכנו גם תכנית מגירה לכך.

מרדכי משעני: תכנית זו של עיריית רמת גן אושרה?

דוד בנימיני: לא.

צביקה שוורץ: התכנית לא אושרה.

צביקה שוורץ: אני מכיר את הרעיון הזה כבר הרבה שנים.

צביקה שוורץ: לדעתי הוא הוצג לאחרונה לפני שר הביטחון ולפני שר הפנים ונדחה.

צביקה שוורץ: אני לא מכיר את תכנית המגירה.

דוד בנימיני: כמו שעיריית רמת גן דאגה לאזרחיה במלחמת המפרץ היא מבקשת לדאוג להם גם עכשיו.

מרדכי משעני: אבל יש לדאוג לאזרחי כל מדינת ישראל, מעבר לדאגה לתושבי רמת גן.

דוד בנימיני: הצענו זאת כרעיון, לדעתנו הרעיון הזה ישים.

דוד בנימיני: לדעתי חלק מהאזרחים יזדקקו לו.

מרדכי משעני: אין שום סיכוי שהתכנית תבוצע, היא לא אושרה.

דוד בנימיני: אינני יודע.

דוד בנימיני: יש עוד שתי נקודות שכדאי לדעתי שפיקוד העורף ייתן עליהן את דעתו.

דוד בנימיני: האחת היא הסוללות למפוחים – כוונתי לחלוקת סוללות לפני האירועים.

דוד בנימיני: היום נקבע שאם הסוללות ייגמרו יחלקו סוללות נוספות.

דוד בנימיני: לדעתנו כדאי לחלקן מבעוד מועד.

דוד בנימיני: כדאי שהאנשים יקבלו מראש לביתם גם את הסוללות הנוספות.

דוד בנימיני: זאת עמדתנו גם בנוגע לכדורי האנטיביוטיקה.

דוד בנימיני: היום יש הצעה איך לחלק את הדברים.

דוד בנימיני: לדעתי חלוקה "תחת אש" היא קשה בהרבה.

דוד בנימיני: ייתכן שהכדורים יקרים, אבל כשהם בביתם של האנשים רמת הדאגות תרד.

אלימלך שפרלינג: אני מנהל שירותי החירום של רמת גן.

אלימלך שפרלינג: האחריות לתפעול העיר במלחמת המפרץ הייתה על צה"ל.

אלימלך שפרלינג: בפועל ראש עיריית רמת גן פיקד על המצב ושירת את תושבי העיר.

אלימלך שפרלינג: שנתיים אחר כך קמה ועדת הרצל שפיר ובמסקנותיה היא העבירה את האחריות לתפקוד מצה"ל לראש העיר, כך בכל הארץ.

אלימלך שפרלינג: היום הרשות המקומית היא האחראית.

אלימלך שפרלינג: ראש העיר אחראי לתת שירותים ולטפל באזרחים בשעת חירום.

אלימלך שפרלינג: בשל הלקחים ממלחמת המפרץ ולנוכח התושבים רבים שעזבו את העיר (ועדיף שלא להיות גיבורים ולהחזיק אנשים בעיר שיש בה סכנה גדולה; למזלנו הרב היה לנו רק הרוג אחד), אנחנו נעודד את מי שיבקש לצאת מהעיר לעשות כן.

אלימלך שפרלינג: אם יהיה אירוע כימי או ביולוגי ויהיה צורך לפנות אנשים עלינו לחשוב לאן לפנות אותם, כדי שלא נעביר אותם פעמיים.

מרדכי משעני: חשבתם על פקקי התנועה שיהיו בדרך לקריית גת?

אלימלך שפרלינג: חשבנו.

אלימלך שפרלינג: יש גם משטרה.

דוד בנימיני: גם במלחמת המפרץ היו פקקים לכיוון צפון ולכיוון דרום.

אלימלך שפרלינג: יש לתת לאזרח ביטחון רב יותר ממה שהיה במלחמת המפרץ.

אלימלך שפרלינג: כמות הטלפונים שאנחנו מקבלים מהאזרחים בנוגע למקלטים, לתקינותם, לקיומם של מסננים במקלטים וכולי היא אדירה.

אלימלך שפרלינג: האזרחים אינם יודעים מה המצב והיום יש להם רק אפשרות אחת: לפנות לעיר.

דורון קוטלר: אני מבקש להגיב לטענה שיש פניקה וכן לכתבה היום בעיתון.

דורון קוטלר: חשוב להבהיר שאין פניקה.

דורון קוטלר: תופעות לוואי לחיסונים ולתרופות יש בכל מקום.

דורון קוטלר: די לנו אם נקרא את העלון לחולה שמוצמד לכל תרופה אנטיביוטית.

דורון קוטלר: החיסון במגן דוד אדום הוא וולונטרי, איש לא הכריח את האנשים ליטול אותו.

דורון קוטלר: זהו חיסון ראשון במקום מסוים מאוד.

דורון קוטלר: אנחנו מניחים שעם העלייה ברמת הסיכון ועם הגברת האיומים יתחסנו עוד.

דורון קוטלר: יש סדרת חיסונים שמתוכננת בחודש הקרוב בכמה אזורי מגן דוד אדום.

דורון קוטלר: אנחנו מניחים שאם האיום יתגבר יתחסנו יותר.

מרדכי משעני: לפני שאל"מ שנער משיב לדברים שנאמרו אני מבקש לשאול שאתי שאלות.

מרדכי משעני: ראשית מתוך הדיון היום ברור לחלוטין שהאוכלוסייה איננה יודעת לפני מה היא עומדת ואיש לא ניסה להסביר לה זאת.

מרדכי משעני: האם זאת מדיניות?

מרדכי משעני: האם המחשבה היא שאין טעם להכניס את האוכלוסייה להכנסות ולהיערכות?

מרדכי משעני: או אולי הדברים נובעים מחוסר ידיעה, חוסר רצון, חוסר יזמה או חוסר מדיניות?

מרדכי משעני: שנית האם במסגרת המוכנות שמדברים עליה נלקחו בחשבון תרחישים שיכולים, כך אני חושש, להיות ראליים הרבה יותר מהטילים מעיראק?

מרדכי משעני: כוונתי לטרור של הרשות הפלשתינית כולל הצתות של יערות, או אפילו ירי יזום של חיזבאללה בעידוד שליט עיראק.

מרדכי משעני: האם אלה הובאו בחשבון במסגרת המוכנות?

משה גפני: אם המדיניות היא שלא לעסוק בדברים כעת, אני מבקש שאל"מ שנער יאמר זאת.

משה גפני: אם המדיניות היא לדבר, אני מבקש שאל"מ שנער יציג לפני הוועדה תיאור של מה שיקרה מהיום והלאה.

משה גפני: האם מתדרכים את הציבור?

משה גפני: האם מבהירים מה לעשות במקרה שכולנו מקווים שלא יקרה?

משה גפני: אני מבקש לקבל גם תיאור של מה שנעשה בשטח מרגע שנופל טיל עיראקי.

משה גפני: מה עושה כל גוף וגוף: נציבות הכבאות וההצלה, המשרד לאיכות הסביבה, הרשות המקומית, משרד הבריאות, האזרחים.

משה גפני: אני מבקש שאל"מ שנער יצייר את התרחיש הזה באופן מדויק.

גלעד שנער: אנסה לענות לרוב השאלות.

גלעד שנער: ראשית את ההתכוננות לא התחלנו היום ולא אתמול.

גלעד שנער: אנחנו ועמנו כלל הגורמים נערכים למצב.

גלעד שנער: ייתכן שהתקבלה תחושה של חוסר מוכנות מדבריהם של נציגי חלק מהגורמים.

גלעד שנער: בתור מי שאמון על כך אני מבקש לומר שהמוכנות של מדינת ישראל היא טובה.

גלעד שנער: תמיד יש פערים, בכל גוף.

גלעד שנער: אנחנו פוגשים את הציבור בתחנות לחלוקת ערכות; הציבור לא בפניקה.

גלעד שנער: הוא בהחלט אומד את המצב ומודע לדברים.

גלעד שנער: לדעתי הציבור פועל באופן לוגי – למשל יש עלייה בהגעה לתחנות חלוקת הערכות.

גלעד שנער: בעבר המספרים היו נמוכים יותר, וכעת עלינו למספרים של כ20,000- איש ביום.

גלעד שנער: אנחנו מטפלים בדברים.

גלעד שנער: זאת אינה פניקה.

גלעד שנער: הציבור פועל בצורה שקולה.

גלעד שנער: תחום ההסברה הוא עניין מהותי.

גלעד שנער: מאז שנת 1991, כשנחמן שי עשה עבודה יפה ונתן תדריך, חל שיפור מהותי במוכנות מערך ההסברה.

גלעד שנער: מערך ההסברה מורכב מאלמנטים רבים.

גלעד שנער: הקמנו למשל מרכזי מידע, ויש מרכז מידע פיקודי שפועל גם עכשיו, אגב.

גלעד שנער: אפשר להתקשר אליו.

גלעד שנער: יש מאות ולפעמים אלפי פניות ביום ואנחנו משיבים לציבור.

גלעד שנער: נפתח גם מרכזי מידע במחוזות.

גלעד שנער: מרכז המידע הפיקודי ערוך ומוכן עם שאלות ותשובות.

גלעד שנער: הוא משיב גם בשפות שונות.

גלעד שנער: אנחנו בשלב הכנה לקראת הסברה, שלבים נוספים הם הסברה תוך כדי אירועים ואחרי האירועים.

גלעד שנער: איננו ממתינים לאירוע ואז מחליטים מה להסביר לציבור.

גלעד שנער: ניתחנו את כלל התרחישים האפשריים: נשק ביולוגי, נשק כימי, נשק קונבנציונלי, והכנו מערך של סרטים והודעות נצורות לפי התרחישים השונים.

גלעד שנער: קיימנו תרגילים עם גורמים שונים, למשל עם רשות השידור שהשתתפה בתרגיל הלאומי האחרון.

גלעד שנער: תרגלנו השנה כמה פעמים את דרך העברת ההודעות מפיקוד העורף לאמצעי התקשורת.

גלעד שנער: נעשתה גם הכנה של מומחים שיענו לשאלות שונות.

גלעד שנער: לדעתי זכות הציבור לדעת וצריך להסביר את הדברים לציבור.

גלעד שנער: אם אנחנו לא נסביר, מישהו אחר יעשה זאת; אין ואקום, אנחנו מבינים זאת.

גלעד שנער: אם הציבור יבין מה עומד לפניו הוא יהיה רגוע לדעתנו.

גלעד שנער: אנחנו מטפלים בהכנה של ההסברה.

גלעד שנער: אם תהיה תקיפה כימית למשל תהיה הסברה מהו אירוע כימי, כיצד נערכים אליו, מה יקרה למי שהיו באזור שהותקף וכולי.

גלעד שנער: השקענו הרבה מאוד מאמצים בנושא זה.

גלעד שנער: נדמה לי שחלק מהתוצאות הוצגו בוועדה בהזדמנויות אחרות.

גלעד שנער: חלק מההשקעה הוא הפעלת ערוץ שיפעל באופן רצוף, וכך נוכל לשדר ולהעביר מידע לגורמים שונים שמנותקים מתקשורת מסוג מסוים, אפילו לחירשים למשל.

גלעד שנער: באתר האינטרנט של פיקוד העורף אפשר לראות מידע.

גלעד שנער: אנחנו מוסיפים נתונים לאתר כל הזמן.

גלעד שנער: גם בדפי זהב אפשר לקרוא ולדעת כיצד מטפלים ונערכים.

משה גפני: ח"כ רז שאל קודם מה משיבים למי שמתקשר למרכז המידע ושואל אם לקנות סרט איטום, סודה לשתייה וכדומה.

משה גפני: למה נמנעים מלהשיב?

משה גפני: נניח שאדם מתגורר בקומה שביעית ונשמעת אזעקה, מה עליו לעשות?

משה גפני: המדיניות היא כמו בעבר או היא השתנתה?

משה גפני: מדוע זה סוד כזה?

גלעד שנער: זה לא סוד.

גלעד שנער: בעיתוי שנמצא לנכון נצא ונודיע לציבור מה לרכוש, אם יהיה צורך בכך.

גלעד שנער: בשלב זה לא יצאנו בהנחיות לציבור.

גלעד שנער: תתקבל החלטה מתי לצאת להסברה.

מרדכי משעני: זה מכוון?

גלעד שנער: אנחנו נחליט מהו העיתוי הנכון לצאת ולהסביר את הדברים.

גלעד שנער: יחד עם זאת כמו שאמרתי יש הרבה פרסומים והרבה הסבר.

גלעד שנער: למשל בתרגילי בתי ספר אנחנו מסבירים דברים.

משה גפני: מכובד מאוד שאל"מ שנער יאמר שהמדיניות היא שלא לדבר כרגע על הצטיידות למשל משום שלא צריך לקנות כלום בשלב זה.

משה גפני: מדוע לא לומר זאת?

משה גפני: למה להשאיר דברים מעורפלים?

משה גפני: ברגע שיחליט פיקוד העורף שצריך להודיע לציבור כיצד לפעול: מה לרכוש, אם להישאר בחדר האטום, לרדת למקלט וכדומה – תצא הודעה.

משה גפני: כעת פיקוד העורף חושב שלא צריך לומר את הדברים.

משה גפני: האם זאת התשובה?

משה גפני: אני יכול להיות דובר של פיקוד העורף.

גלעד שנער: זאת התשובה.

משה גפני: אני מוטרד כי אני רוצה לדעת אם לבקש מאנשים להגביר את התפילה.

גלעד שנער: תפילת עם ישראל היא חשובה אך יחד עם זאת יש מוכנות נוספת, והשילוב יהיה טוב.

גלעד שנער: לדעתי תחום ההסברה שהארכתי בו כעת הוא מרכיב חשוב מאוד.

גלעד שנער: השקיעו בו מאמץ רב.

גלעד שנער: שילוב ההסברה היא עניין חשוב ביותר.

גלעד שנער: בנושא זה התקדמנו מאוד, בכל הנוגע להכנת הדברים.

גלעד שנער: בשעת מבחן הדברים ייראו.

גלעד שנער: אפשר כבר כעת לפנות למרכזי המידע ולראות את הפעילות.

גלעד שנער: התחום הנוסף שיש לדון בו הוא חלוקת הערכות.

גלעד שנער: פיקוד העורף מחלק ערכות באופן תדיר זה שנים.

גלעד שנער: אנחנו שולחים גלויות לאזרחים על-פי תכנית מסודרת.

גלעד שנער: בעקבות עליית המוכנות והביקוש הגדלנו את מספר התחנות.

גלעד שנער: היום יש 32 תחנות רציפות והשבוע נוסיף תחנה נוספת, באילת.

גלעד שנער: אני מבהיר שהייתה תחנה באילת אך לא הייתה תחנה רציפה של 365 ימים בשנה.

גלעד שנער: יש לנו תכנית סדורה, ובשבוע הבא תוקם גם תחנה נוספת בנצרת.

מרינה סולודקין: מה בנוגע לאשקלון?

גלעד שנער: אנחנו בתהליך של בניית תחנות.

גלעד שנער: בשלב זה איננו פותחים תחנות בכל נקודה.

גלעד שנער: במרחב של אשקלון יש תחנה.

מרינה סולודקין: יש תחנה באשדוד.

גלעד שנער: בתוך כל תחנה יש הרבה דלפקים, זמן ההמתנה קצר יחסית, ואנחנו נערכים לתת את הטיפול הטוב ביותר לציבור.

גלעד שנער: בסך הכול בשנה האחרונה רעננו כמעט מיליון מסכות לציבור.

גלעד שנער: הטיפול של מערך רענון ערכות המגן מתחילת השנה הוא יפה.

גלעד שנער: בתחום זה מטפלים בצורה טובה, ויש גם קשב לעמדות הרשויות בשאלה איפה לפתוח תחנות.

גלעד שנער: התחנות גם "מדלגות" ממקום למקום.

משה גפני: מה בנוגע למסכות שאיכותן הייתה שנויה במחלוקת?

גלעד שנער: ערכות המגן שיש לציבור היום הן הערכות המוכרות עוד ממלחמת המפרץ.

גלעד שנער: זאת ערכה מוכרת וידועה, היא ערכה טובה.

גלעד שנער: אגב יש די ערכות לחלק לכל הציבור, כולל לבעלי זקן.

גלעד שנער: יש ערכה חדשה שנמצאת בתהליך פיתוח.

גלעד שנער: עדיין לא השלמנו פיתוחה ולכן איננו מחלקים אותה.

גלעד שנער: היא נמצאת בתהליכי אישור.

גלעד שנער: כשהתהליכים יסתיימו נצא לציבור ונעדכן אותו.

גלעד שנער: אך הפיתוח עדיין לא הסתיים.

גלעד שנער: כשנקבל את האישורים המתאימים היא תחולק.

משה גפני: אל"מ שנער אמר שיש די מסכות לכלל הציבור.

משה גפני: זה כולל עובדים זרים, עובדים לא חוקיים, פלשתינים?

דוד טל: יש 6.7 מיליון ערכות.

גלעד שנער: אנחנו מחלקים ערכות מגן לתושבי ישראל.

גלעד שנער: יש ערכות מספיקות לפועלים הזרים, ויש ערכות לאזור C ברשות הפלשתינית.

גלעד שנער: אנחנו אמורים לספק להם ערכות על-פי חוק.

גלעד שנער: אנחנו נערכים לדברים ויש לנו מענה לדרישות במחסנים שלנו.

משה גפני: כלומר הערכה החדשה לא תיכנס בשלב הזה.

גלעד שנער: נכון.

גלעד שנער: הערכה בפיתוח.

גלעד שנער: כשהפיתוח יסתיים ונקבל אישור דגם נוכל להתחיל להצטייד בערכה.

גלעד שנער: עלה כאן נושא הסוללות: ביצענו רכש מסיבי מאוד של סוללות נוספות.

גלעד שנער: מספר הסוללות מספיק כדי לתת מענה לצרכים.

גלעד שנער: קיבלנו לכך גם תקציבים.

גלעד שנער: עדיין לא הגדרנו אם תהיה חלוקה מראש של הסוללות, הדברים ייבדקו בהמשך.

משה גפני: אני מחזיק בידי עמוד מודפס מאתר האינטרנט של פיקוד העורף.

משה גפני: הפירוט על התחנות שם נכון למאי 2000.

משה גפני: אני מבקש שאל"מ שנער יבדוק זאת אחרי הדיון.

משה גפני: בשלב זה אני מבקש לשמוע מה עושה כל אחד מהגורמים כשהטיל נופל.

משה גפני: כמובן, הטיל לא נופל כי העיראקים לא שולחים טיל, ואם הם שולחים החץ מפיל אותו וכולי.

משה גפני: יש להביא בחשבון שהדברים שאמר אל"מ שנער בתחילת דבריו נכונים: הציבור לא בפניקה אבל הוא רוצה להיות מוכן.

משה גפני: אני מסכים שאין לומר כאן את מה שאסור לציבור לדעת.

משה גפני: אבל מה שמותר לדעת, אפילו על גבול המותר, אני מבקש שייאמר.

גלעד שנער: אתן את התסריט לפעילות בשלב ראשון ואחר כך נוסיף את הגורמים השונים.

גלעד שנער: כשיש שיגור של טיל אנחנו מקבלים התראה ומפעילים את הצופרים במדינה.

גלעד שנער: במקביל האזרחים יראו שקופית בטלוויזיה וישמעו ברדיו את האזעקה.

גלעד שנער: נסביר לציבור מראש כיצד לפעול, והוא ייכנס למרחב המוגן הדירתי או למקלט.

גלעד שנער: הוא יתמגן וימתין להנחיות.

גלעד שנער: במקביל אנחנו מכינים את הכוחות לאתר את נקודת הנפילה, אם הייתה נפילה.

גלעד שנער: אחר כך אנחנו מגיעים למקום בכוחות משולבים.

גלעד שנער: שם מבצעים גילוי וזיהוי כדי לבדוק אם האירוע קונבנציונלי.

גלעד שנער: אירוע קונבנציונלי מטופל בדומה מאוד למה שנעשה במלחמת המפרץ.

גלעד שנער: לאירוע בלתי קונבנציונלי צריך לתת מענה אחר.

גלעד שנער: במצב כזה פונים ממרכז השליטה הארצי לציבור.

גלעד שנער: משחררים את הציבור שנמצא באזור שאין בו סכנה.

גלעד שנער: באזור שעדיין בודקים את הדברים ממתינים כדי לראות אם זהו אירוע בלתי קונבנציונלי.

גלעד שנער: אם זהו אירוע שכזה מבצעים הערכת סיכונים, ואחרי שהדברים ברורים משאירים אזור מסוים במיגון, ומפנים את כל השאר.

גלעד שנער: אז מתחיל תהליך של טיפול באירוע.

משה גפני: כמה זמן נדרש כדי להבחין אם זהו אירוע קונבנציונלי או לא?

גלעד שנער: פחות משעה.

גלעד שנער: אנחנו נערכים לביצוע הדברים במהירות האפשרית.

גלעד שנער: אנחנו משתמשים היום בגלאים משוכללים מסוגים רבים.

גלעד שנער: אני מבהיר שוב: רוב אזרחי המדינה ישוחררו לפני תום שעת הבדיקה.

מרדכי משעני: אגב זה לא שונה ממה שהיה בשנת 1991.

גלעד שנער: מה ששונה הוא היכולת שלנו לפעול נגד האירוע.

גלעד שנער: היא טובה בהרבה היום.

גלעד שנער: דיון הוועדה היום מועבר בתקשורת והציבור עשוי להבין מהשאלות כאילו אין מוכנות.

גלעד שנער: המוכנות יחסית לשנת 1991 טובה מאוד.

גלעד שנער: הגורמים יודעים כיצד לפעול ולטפל באירוע.

גלעד שנער: יש כמה שלבים לטיפול באירוע.

גלעד שנער: כוחות התגובה הראשוניים הם כוחות של מגן דוד אדום בתגבור של צה"ל, כוחות של כיבוי אש המתוגברים ב"כבאים הירוקים", כוחות של משטרת ישראל וכוחות גילוי וזיהוי.

גלעד שנער: אלה הכוחות הראשונים שמגיעים לאירוע.

גלעד שנער: אחרי כן גדודים ייעודיים שבונים ציוותי כוחות מיועדים לטפל באירועים.

גלעד שנער: הציוותים נבנו מראש.

גלעד שנער: גדודים אלה יבצעו למשל טיהור של האזור, הכנה לפינוי אם יש צורך בכך וכולי.

גלעד שנער: אם יהיה פינוי של האוכלוסייה הוא ייעשה באמצעות פס"ח לנקודות שדובר עליהן קודם.

גלעד שנער: הדברים מתורגלים וידועים.

גלעד שנער: כלל הגורמים עובדים בהם במשולב.

גלעד שנער: אל מול האיום הנוכחי אני חושב שהמוכונות של כלל הגורמים היא טובה מאוד.

משה גפני: פיקוד העורף מפקד על כולם?

גלעד שנער: כן, הגורמים הם ארגוני עזר ואנחנו מנחים אותם בשעת חירום ומפקדים עליהם.

משה גפני: אם יש שרפה בעקבות נפילת טיל, או כמה שרפות, את מי שולחים לכבות אותה?

גלעד שנער: כמו בשגרה גם בחירום נציבות הכבאות וההצלה היא שתכבה את האש.

גלעד שנער: אין גוף אחר.

דוד טל: אבל הם יהיו תחת פיקודו של איש צבא.

גלעד שנער: מי שמפקד על כלל הדברים הוא אלוף פיקוד העורף.

גלעד שנער: הוא ראש ההגנה האזרחית.

גלעד שנער: גורמי הכיבוי יבצעו קודם כול כיבוי אש.

גלעד שנער: זאת המשימה העיקרית שלהם.

משה גפני: אבל הפקוד של פיקוד העורף, נציב כבאות והצלה, אומר שאין לו די כוח אדם.

משה גפני: מה התשובה לכך?

משה גפני: הטענה היא שבעבר הצבא נתן כוחות וכבאיות, וכעת אין די כבאיות.

גלעד שנער: לדעתנו המצב הנוכחי נותן מענה מספק.

גלעד שנער: אנו פועלים בתיאום עם סגן הרמטכ"ל להקמתה של יחידה מחוץ לשירות על מנת לשחרר את הכבאים משירות.

גלעד שנער: אין ספק שיש פערים בכיבוי ואנחנו מנסים לפתור אותם יחד.

גלעד שנער: אך מול המצב הנוכחי המענה סביר בהחלט.

משה גפני: כלומר אתה חולק על דבריו של נציב כבאות והצלה, אל"מ שנער?

משה גפני: מחלוקת היא לא דבר נורא, אבל יש כאן מחלוקת.

שמעון רומח: יש מחלוקת.

שמעון רומח: זה לגיטימי.

שמעון רומח: זו אינה בעיה של פיקוד העורף אלא בעיה תקציבית.

שמעון רומח: פיקוד העורף מגלה הבנה למצב.

שמעון רומח: הוא עושה מאמץ.

שמעון רומח: אך לא הוא אמור לספק את הכבאיות או את החליפות נגד חומרים מסוכנים ושאר העזרים.

שמעון רומח: משרד הפנים הוא שצריך לעשות זאת.

שמעון רומח: אבל יש בעיה תקציבית.

משה גפני: הנושא ברור.

משה גפני: אני מבקש לדעת מה עושים אם נופל טיל עיראקי.

משה גפני: האם לפיקוד העורף די במצבת הנוכחית, במספר הכבאיות והכבאים הנוכחי?

שמעון רומח: אם נופל טיל עיראקי, או אפילו ארבעה טילים, המערך מספק בהחלט.

שמעון רומח: הבעיה היא שבתרחישים האפשריים, כולל בתרגיל הארצי, ההיקפים היו גדולים בהרבה.

שמעון רומח: במקרים האלה יש לנו חוסר.

משה גפני: כלומר הכישלון שהיה בתרגיל פי גלילות, כך לפי הפרסום שלכם, נובע מהמצב הזה?

משה גפני: פרסמתם שהיה מחסור בכבאיות ובכוח אדם.

משה גפני: התפרסם שהיה כישלון, שהתרגיל נכשל.

שמעון רומח: אינני יודע מי פרסם זאת.

שמעון רומח: הייתה בעיה בהבנת הנקרא.

שמעון רומח: לדעתי התרגיל הצליח מאוד, אך לעיתונאים בלט מאוד שאנשי הכיבוי של פי גלילות היו מצוידים טוב יותר מהכבאים.

שמעון רומח: הכוונה לחליפות, לבגדי המגן ולאמצעים האחרים.

שמעון רומח: זה בלט לעין.

שמעון רומח: זאת המציאות.

מרדכי משעני: אני מבקש לשאול אם כל השידורים באמצעי התקשורת יהיו מאוחדים.

משה גפני: אני מניח שתהיה לכך התייחסות אחר כך.

משה גפני: אני מבקש לשאול מדוע המשרד לאיכות הסביבה איננו משולב בכוחות.

מיקי הרן: ומה עושים אם הטיל נופל על מפעל כימי?

גלעד שנער: גילוי וזיהוי בחירום הם נושאים שבטיפולנו.

גלעד שנער: אנחנו ערוכים לכך.

גלעד שנער: ככל הידוע לי אנחנו גם מתואמים עם המשרד לאיכות הסביבה, כשיש צורך בצוותים שלהם בשעת חירום – קוראים להם.

גלעד שנער: זה מה שידוע לי, ונבדוק מדוע מוצג כאן שהצוותים אינם פועלים בחירום.

משה גפני: המיומנות של המשרד לאיכות הסביבה במשך כל השנה היא זיהוי חומרים.

משה גפני: אם מישהו מקבל מעטפה עם אבקה לבנה הוא מזמין את המשטרה; אז מגיע גם בעל תפקיד מהמשרד לאיכות הסביבה.

משה גפני: סמנכ"ל המשרד אומרת כאן בדיון שאם נופל טיל המשרד לאיכות הסביבה הוא מחוץ לעניין.

גלעד שנער: יש לנו יחסים טובים עם המשרד לאיכות הסביבה.

מיקי הרן: נכון, בשגרה המערכת עובדת יפה.

גלעד שנער: בחירום צריכים להגיע לאירועים במהירות.

גלעד שנער: אנחנו מעוניינים להגיע למקום בפרק זמן קצר עוד יותר ממה שציינתי קודם, כדי לטפל בחומרים.

גלעד שנער: הקמנו מערך רחב מאוד לצורך כך, ולא אפרט כאן את הנתונים.

משה גפני: כמה זמן נדרש למשרד לאיכות הסביבה להגיע לאדם שהתלונן שקיבל אבקה לבנה הביתה?

מיקי הרן: חצי שעה עד שעה.

משה גפני: אתם לא סומכים על זה, אל"מ שנער?

גלעד שנער: בנינו מערך שיודע להתמודד עם הרבה יותר אירועים בבת אחת.

גלעד שנער: לפעמים הטילים מתפרקים ויש להגיע למוקדים רבים.

משה גפני: מדוע שאנשי המשרד לאיכות הסביבה לא ישולבו במערך, כולל המגבלה שהם עוסקים בנושא רק בשגרה?

משה גפני: למה לא לשלב אותם בעניינים שכן מתאימים לפעולתם?

גלעד שנער: בנינו צוותים ייעודיים ומיומנים.

גלעד שנער: יש לנו גם צוותים של מומחים וחברים בהם מיטב המדענים.

גלעד שנער: אנחנו יודעים לטפל בנושא.

גלעד שנער: בנוגע לאירועי חומרים מסוכנים – במקרים כאלה אנחנו משולבים, ויש כוונה להשתמש בגופים הללו.

משה גפני: המשרד לאיכות הסביבה אינו משולב.

משה גפני: כך אומרת גב' הרן, שמוסמכת לכך.

מיקי הרן: תורת הלחימה הכתובה היא רק לשגרה.

גלעד שנער: מי שמטפל בטילים עצמם הוא צה"ל בלבד.

דוד טל: לדעתי התשובה של אל"מ שנער צריכה להיות שהוא יבדוק את הדברים בהמשך, עם המשרד לאיכות הסביבה.

דוד טל: אם אין שילוב של המשרד לאיכות הסביבה כעת, צריך לבדוק כיצד אפשר לשלבו בפעילות בחירום.

גלעד שנער: אני מבהיר שבגילוי ובזיהוי של הטילים אין לנו צורך בצוותים של המשרד לאיכות הסביבה.

גלעד שנער: בנינו מערך רחב, מדן ועד אילת, שיש לו יכולת טיפול בנושא.

משה גפני: אבל בנוגע לשילובם במערך החירום בכלל, אני מציע שאל"מ שנער אכן יבדוק כיצד אפשר להעביר את האנשים המיומנים הללו בשגרה למערך החירום, כדי שהם יהיו חלק מהתהליך.

דוד טל: אני מבקש שאל"מ שנער יתייחס גם לגיוסם של אנשי כוחות כיבוי האש ומגן דוד אדום.

גלעד שנער: השבתי על כך.

גלעד שנער: הוקמו יחידות ייעודיות, ובוצעה פעילות רחבה.

גלעד שנער: במגן דוד אדום הנושא רגיש יותר.

גלעד שנער: החובשים חשובים מאוד גם לצה"ל.

גלעד שנער: יחד עם זאת הוקמה יחידה מחוץ לשירות על מנת לרתק את האנשים החיוניים למגן דוד אדום.

גלעד שנער: לכיבוי אש יש יחידה מקבילה.

גלעד שנער: אנחנו פועלים באופן אינטנסיבי כדי לטפל בעניין ולפתור את הנושא.

גלעד שנער: אנחנו מבינים שהוא חשוב ביותר.

דוד טל: נאמרו דברים על-ידי נציגי הרשויות השונות, ואפשר היה להתרשם שלא כולם ערוכים לגמרי ואין תיאום כנדרש, אך חזקה עליי שמפקד העורף יעשה הכול כדי שיהיו תיאומים נדרשים עם כל הגורמים עד לרגע המכריע, כדי שאם חס וחלילה יהיה צורך בכך הכול יעבוד באופן הרמוני.

משה גפני: ראשית אני מודה למוזמנים.

משה גפני: כולנו מתפללים שלא נגיע למצב הזה ולא נהיה חלק מהעניין אם בכלל תהיה מלחמה בין ארצות הברית לעיראק.

משה גפני: בכל מקרה עלינו להיערך לתרחישים הגרועים ביותר.

משה גפני: הרושם הוא שעדיין אין היערכות מושלמת.

משה גפני: יש חלקים במערך הכללי שעדיין אינם מתואמים.

משה גפני: בסך הכול נראה שעושים עבודה מיומנת ומקצועית כדי שלא לחזור על טעויות העבר וכדי שיהיה תיאום בין הזרועות השונות ונגיע למצב אופטימלי.

משה גפני: חשוב שכולם יהיו מתואמים גם בתרחיש הכי גרוע שעלול לקרות, חס וחלילה.

משה גפני: אני מבקש מפיקוד העורף בפרט ומכל הגורמים האחרים: נציבות כבאות והצלה, משרד הבריאות, משרד הפנים, המשרד לאיכות הסביבה, מרכז השלטון המקומי, מגן דוד אדום – לעשות הכול על מנת להיערך כך שהאזרח יהיה סמוך ובטוח שהמופקדים על הנושא אכן מתואמים ויודעים מה הם עושים.

משה גפני: לעניין ההסברה: אני סבור שנושא זה לוקה בחסר.

משה גפני: הציבור איננו בחרדה אך הוא דואג ורוצה לדעת את הדברים.

משה גפני: לעומת העבר היום יודעים יותר מדי, והמידע מגיע מגורמים שאינם מוסמכים לכך.

משה גפני: אני פונה לפיקוד העורף: לדעתי יש לקיים ישיבה ולהחליט מה אומרים לציבור.

משה גפני: מה שלא אומרים לציבור – צריך להבהיר שאינו נאמר משום שאין זה הזמן לכך.

משה גפני: חשוב מאוד שהציבור ידע שאם הוא אינו יודע אם עליו להיות במקלט או להישאר במרחב מוגן בדירה, הסיבה היא שיש יד מכוונת שבכוונה לא אומרת זאת כעת.

משה גפני: גם את זה צריך לומר.

משה גפני: בבוא העת תאמרו מה צריך לעשות – אם צריך לרכוש את הציוד שנרכש גם לפני 11 שנים, למשל.

משה גפני: כל מידע שאפשר להוציא לציבור חייבים לפרסם, ובכל השפות כמובן.

משה גפני: אין להמתין יום נוסף.

משה גפני: אני מודה לכולם ומבקש מכולם להתפלל שהישיבה של היום הייתה מיותרת.