ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 377, 2002-01-14 09:30

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

משה גפני: על סדר היום הצעת חוק הדרכונים ( תיקון מס' 5 ), התשס"ב-2001, הצעת חוק שמוגשת מטעם הממשלה.

משה גפני: עו"ד קוגן, תציג לנו את הצעת החוק.

משה גפני: בבקשה.

עו"ד מלכה קוגן: זו הצעת חוק שמשרד הפנים יזם אותה וכמובן שהיא הצעת חוק ממשלתית בהסכמה של כל הממשלה.

עו"ד מלכה קוגן: בהצעת החוק ישנם שני נושאים.

עו"ד מלכה קוגן: הנושא האחד בא על מנת להסיר ספק, חובת השימוש בדרכון הישראלי לאזרחי ישראל.

עו"ד מלכה קוגן: החובה הזו קיימת גם היום אלא שלפעמים קשה להסביר אותה לאנשים.

עו"ד מלכה קוגן: היא נובעת משילוב של שתי הוראות חקיקה.

עו"ד מלכה קוגן: יש הוראות שמדברות על הכניסה ועל היציאה.

עו"ד מלכה קוגן: בחוק הכניסה לישראל ובתקנות שעות חירום יציאה לחו"ל מופיעה החובה בזמן הכניסה ובזמן היציאה להציג מסמך נסיעה תקף.

עו"ד מלכה קוגן: מסמך נסיעה הוא או דרכון או תעודת מעבר.

עו"ד מלכה קוגן: אלו ההוראות הכלליות.

עו"ד מלכה קוגן: בחוק האזרחות בסעיף 14ב מופיעה ההוראה שאדם שהוא אזרח ישראלי ונושא באזרחות נוספת, לעניין חוקי ישראל יראו אותו כאזרח ישראלי בלבד.

עו"ד מלכה קוגן: מהשילוב של שתי ההוראות האלו בדבר הכניסה והיציאה ובדבר האזרחות נובע שאזרח ישראלי בזמן הכניסה או בזמן היציאה צריך להציג דרכון ישראלי.

עו"ד מלכה קוגן: השילוב הזה הוא מורכב ותמיד אנשים שואלים שאלות לגבי זה ומערערים על זה וצריך תמיד להסביר אותו.

עו"ד מלכה קוגן: ולכן הוחלט לכתוב את זה בצורה מפורשת וברורה שלא יצטרכו להזדקק לשילוב של שתי הוראות שלפעמים קשה להסביר אותו לאנשים.

משה גפני: למה קשה להסביר אותו?

עו"ד מלכה קוגן: אנשים לא מבינים בדיוק מה קורה לגבי זה, הם לא בקיאים בעניין וקמו על זה עוררין מפעם לפעם.

עו"ד מלכה קוגן: לבסוף הוחלט להבהיר את הדברים על מנת להסיר ספק.

מירי פרנקל שור: מה הסיבה שהם לא רוצים להציג דרכון בכניסה או ביציאה?

מתי הכהן: מדובר בעיקר על כאלו שיש להם דרכונים זרים והם לא תמיד משתמשים בדרכון הישראלי.

עו"ד מלכה קוגן: במקרים מסוימים כאשר אנשים לא מציגים דרכון ישראלי זה עלול לשמש להתחמקות מכל מיני דברים וזהו החשש.

עו"ד מלכה קוגן: למשל, צו עיכוב יציאה מהארץ.

עו"ד מלכה קוגן: הרבה יותר קל לעקוב אחריו על פי הזהות הישראלית של האדם.

עו"ד מלכה קוגן: לעומת זאת, כאשר הוא יוצא עם דרכון זר הרבה פעמים לא מצליחים לעקוב אחרי זה.

עו"ד מלכה קוגן: לפעמים, האיות של השם הוא שונה.

עו"ד מלכה קוגן: יותר קל להתחמק ממילוי כל מיני חובות בדרכון הזר, כאשר העיכוב היציאה מופיע על פי הפרטים של הדרכון הישראלי.

עו"ד מלכה קוגן: ולכן, הוחלט לכתוב את זה בצורה מפורשת, למנוע כל ספק, ולקבוע שאזרח ישראלי יציג בעת כניסתו לישראל ובעת יציאתו ממנה, לפני קצין ביקורת הגבולות, דרכון ישראלי או תעודת מעבר ישראלית.

משה גפני: מדובר רק על מי שיש לו אזרחות כפולה.

עו"ד מלכה קוגן: כאשר אין לו אזרחות כפולה, אין לו מסמך נסיעה אחר.

עו"ד מלכה קוגן: הוא חייב להשתמש בדרכון הישראלי.

משה גפני: כלומר, זה לא חל על אזרח זר.

עו"ד מלכה קוגן: אם אין לו דרכון ישראלי אז זה לא חל עליו בכלל.

עו"ד מלכה קוגן: מדובר רק על אזרחי ישראל.

משה גפני: מדובר בחוק רק על אזרחי ישראל שהם בעלי אזרחות כפולה.

עו"ד מלכה קוגן: כן, כי אם אין להם אזרחות אחרת אין להם מסמך נסיעה אחר.

משה גפני: מלכה, תקראי לנו בבקשה את הצעת החוק.

עו"ד מלכה קוגן: "אזרח ישראלי יציג בעת כניסתו לישראל ובעת יציאתו ממנה, לפני קצין ביקורת הגבולות, דרכון ישראלי או תעודת מעבר ישראלית; השר רשאי בנסיבות מיוחדות, לאשר כניסה ויציאה של אזרח ישראלי על סמך הצגת דרכון או תעודת מעבר אחרים".

עו"ד מלכה קוגן: הנושא השני בהצעת החוק הוא הארכת תוקפם של מסמכי נסיעה, גם דרכון וגם תעודת מעבר.

עו"ד מלכה קוגן: היום דרכון ניתן לתקופה של חמש שנים ואפשר להאריך לעוד חמש שנים נוספות.

עו"ד מלכה קוגן: ההצעה היא שניתן יהיה לתת מראש את הדרכון לעשר שנים.

עו"ד מלכה קוגן: " (א) תקופת תוקפו של דרכון היא עשר שנים מיום שניתן, ואולם אזרח ישראלי שלא השתקע בישראל רשאי השר להעניק לו דרכון לתקופה הקצרה מעשר שנים או תעודת מעבר; השר רשאי להורות על הנפקת דרכון מסוים או סוג מסוים של דרכונים, לתקופה קצרה מעשר שנים.

עו"ד מלכה קוגן: (ב) קבע השר לדרכון תקופה קצרה מעשר שנים, רשאי הוא להאריכה לתקופות נוספות, ובלבד שסך כל תקופות תוקפו של הדרכון לא יעלה על עשר שנים מיום שניתן.

עו"ד מלכה קוגן: "

משה גפני: מה קורה אם במשך השנה הזו מתברר שהעולה עדיין לא השתקע?

משה גפני: הוא ממשיך לקבל תעודת מעבר שנה נוספת.

עו"ד מלכה קוגן: תעודת מעבר.

משה גפני: על מה מדבר הסעיף האחרון?

עו"ד מלכה קוגן: הסעיף האחרון מדבר על הארכת תוקפה של תעודת מעבר.

עו"ד מלכה קוגן: תעודת מעבר ניתנת היום לשנה ואפשר להאריך אותה לשנה נוספת.

משה גפני: האם זה מתייחס לעולה חדש?

עו"ד מלכה קוגן: זה לא עולה חדש.

עו"ד מלכה קוגן: רוב העולים החדשים אם הם ישבו שנה הם מקבלים דרכון.

משה גפני: למי מיועדת תעודת המעבר הזו?

עו"ד מלכה קוגן: חלק גדול של תעודות המעבר ניתן או לזרים שמסיבה כלשהי איבדו את דרכונם והם לא יכולים לקבל דרכון אחר, או לתושבי קבע.

עו"ד מלכה קוגן: תושבי קבע שאינם אזרחים אינם זכאים לדרכון, אבל הם מקבלים תעודת מעבר.

עו"ד מלכה קוגן: זה חל בעיקר על תושבי הקבע.

עו"ד מלכה קוגן: ההצעה היא שתעודת המעבר תהיה היום מראש לשנתיים וניתן יהיה להאריכה עד חמש שנים.

עו"ד מלכה קוגן: זה מונע את הצורך ללכת ולקבל תעודות חדשות או להאריך אותן לאחר שנה.

משה גפני: האם יש הערות להצעת החוק הזו?

מירי פרנקל שור: לי אין הערות.

משה גפני: למשרד המשפטים אין הערות.

משה גפני: מר כהן נציג משרד החוץ, האם יש לכם הערות?

מתי הכהן: מקבל.

משה גפני: לכמה אנשים בארץ יש תעודת מעבר?

עו"ד מלכה קוגן: בדברי ההסבר כתוב שמידי שנה ניתנות כ-20,000 אלף או 30,000 תעודות מעבר, כאשר רובם תושבי קבע.

משה גפני: כמה עולים חדשים לא מקבלים דרכונים בסופו של דבר?

משה גפני: כמה מהם לא משתקעים?

עו"ד מלכה קוגן: אני לא יודעת כמה לא משתקעים.

עו"ד מלכה קוגן: הרוב משתקע.

יפה שפירא: אנחנו פה ושם טיפלנו בבקשות.

משה גפני: זה דווקא יפה שאתם עושים עבודה קלה כזו ומהר והכל בסדר, אבל אולי תתחילו גם לטפל בחוק השבות.

משה גפני: יש עוד כמה חוקים שצריך לטפל בהם.

משה גפני: תודה רבה, הישיבה נעולה.