ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 328, 2001-10-31 09:30

מוסי רז: אני פותח את הישיבה.

מוסי רז: הפגישה זומנה לפי בקשתו של חבר-הכנסת איוב קרא כדי לדון במצוקה המתמשכת של הרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות, בשביתה שנפתחה בשל אי-קיום ההבטחות שניתנו בשנה שעברה ואי-קיום ההסכמים שבעצם התחייבו עליהם בשנה שעברה.

מוסי רז: אנחנו שמחים לארח אתכם פה ומקווים שנוכל לסייע בפתרון הבעיות.

מוסי רז: אני אתן לחבר-הכנסת קרא, שביקש את הישיבה, לפתוח.

איוב קרא: בוקר טוב לכולם.

איוב קרא: אני מברך את השייח' מואפק טריף על הצטרפותו לישיבה.

איוב קרא: אתמול היתה ישיבה בוועדת הכספים והיתה תמימות דעים בכל מה שקשור לגרעונות של הרשויות, כולל נציג ראש הממשלה ברי הולצמן שהסכים לכל מה שהעלינו בסוגייה הזאת.

איוב קרא: היה נציג משרד הפנים שכמובן ביטא את עמדת השר, שללא ספק מבטאת את עמדת ראשי הרשויות.

איוב קרא: יש עמדה אחרת לנציג האוצר.

איוב קרא: אנחנו לא מבינים איך הוא מגיע לעמדה הזאת.

איוב קרא: שוב, אני חושב שהנושא הוא קריטי.

איוב קרא: ביום ראשון הולכת להיות שביתה כללית, הפגנה גדולה מאוד שלדעתי תאפיל אפילו על היחסים עם הציבור הדרוזי הנאמן, המסור, המשפיע למען המשך קיומה של המדינה הזאת בביטחון ובשלום.

איוב קרא: הנושא הזה לא צריך להיות נושא שינצלו אותו גורמים קיצוניים כדי לנגח את היחסים הטובים ששוררים בין הציבור הזה למדינה.

איוב קרא: אתם צריכים לדעת דבר אחד, יש אלמנטים רדיקליים, פונדמנטליסטים שהם עושים כל מה שהם יכולים כדי לפגוע ביחסים הללו.

איוב קרא: אני פונה לאוצר, תמצאו את הפתרון כדי שהאנשים האלה יתקפלו עוד היום ויעזבו בהרגשה שהם קיבלו את כל המגיע להם.

איוב קרא: אני אומר לכם דבר אחד, ראשי הרשויות לא יעזבו מבלי שיובטח שוויון אמת.

איוב קרא: כל מס השפתיים שהיה עד היום לא עובר ברחוב.

איוב קרא: אנחנו צריכים אקטיביזם.

איוב קרא: אקטיביזם זה להביא בשורה טובה, שילד במע'אר יוכל להרגיש בדיוק כמו הילד בבית שאן, ילד בדליה כמו בזכרון וילד בג'וליס כמו הילד בשלומי.

איוב קרא: אני מבקש מכם, תתעלו מעל כל שיקול.

איוב קרא: זו הקבוצה האותנטית היחידה שצריך לטפח אותה כדי לא לפגוע בה בבטן הרכה, ודי לחכימא ברמיזא.

מוסי רז: כולנו פה מחוייבים לשוויון ורוצים בשוויון של הרשויות ושל האזרחים הדרוזים והצ'רקסים.

מוסי רז: מר אסעד עראידה, אנחנו רוצים לשמוע ממך כמה שיותר נתונים לגבי ההסכם שהיה, מה התבצע, מה לא התבצע, מה מופיע בתקציב המדינה וכל הבעיות שעומדות על הפרק.

עסעד עראידה: בוקר טוב לכולם.

עסעד עראידה: ראשית, אני מודה לחברי הוועדה שמשתתפים ומבקשים לסייע בידינו כדי לצאת מהפלונטר.

עסעד עראידה: בהזדמנות זו אני מודה בשם ראשי הרשויות לשייח' מואפק טריף שהואיל להגיע ולמנכ"ל מרכז השלטון המקומי.

עסעד עראידה: אני חושב שהסיפור שלנו חוזר על עצמו.

עסעד עראידה: זה כבר לא נעים לנו ואנחנו מתביישים.

עסעד עראידה: לאחר חמש החלטות ממשלה לשוויון מלא של הדרוזים ולאחר תכנית של סגירת פערים אנחנו עוד מתחבטים ומתלבטים ולא יודעים לעשות את השוויון בצורה נאותה.

עסעד עראידה: ראשית, אני רוצה לתקוף את נתוני האוצר לפני שהוא יציג אותם כי בדיוק בסרט הזה היינו לפני שנתיים ואז טענו שתכנית החומש לא הושלמה עד תום.

עסעד עראידה: שי וינר קם והודיע שכל הכספים שולמו לרשויות הדרוזיות.

עסעד עראידה: בבדיקה של רואה החשבון שהאוצר מינה עם משרד ראש הממשלה התברר שהם חייבים לנו 206 מיליון שקל מהתכנית הקודמת.

יהודית נאות: עד לסוף איזו שנה?

אסעד עראידה: עד סוף 1999.

יהודית נאות: זאת אומרת, זה על תכנית החומש הראשונה.

אסעד עראידה: נתתי את זה כהקדמה.

אסעד עראידה: חלק החזירו לנו, חלק הם עדיין חייבים.

אסעד עראידה: לפי העבודה המקצועית שהכנו פה, מקדם ההוצאה ברשויות היהודיות הוא 96%, מקדם ההוצאה ברשויות הדרוזיות 90% בטענה שאין לנו חינוך לא פורמלי, טענה לא צודקת.

אסעד עראידה: הפעילות במתנ"סים שוקקת חיים ושירותי דת יש למכביר.

אסעד עראידה: בכל ישוב יש שניים עד חמישה בתי תפילה והפעילות הדתית נמשכת.

אסעד עראידה: לכן אין שום הצדקה שיתחשבנו אתנו לפי מקדם של 90% אלא 96% כמו אחינו היהודים.

אסעד עראידה: גם אם היו מתחשבנים אתנו לפי מקדם הוצאה של 90%, משנת 1994 עד שנת 2001 משרד הפנים היה צריך לשלם לנו עוד 242 מיליון שקל.

אסעד עראידה: אם היו מתחשבנים אתנו לפי מקדם הוצאה של 96%, משרד הפנים היה צריך לשלם לנו 366 מיליון שקל.

אסעד עראידה: זה מופיע בטבלאות והוצג גם בפני כבוד שר הפנים.

אסעד עראידה: יש לנו גרעון בסך הכל 150 מיליון שקל.

אסעד עראידה: אילו היינו מקבלים את מה שמגיע לנו, אפילו לפי המקדם הדרוזי, היינו בחיסכון של 100 מיליון שקל, היינו צריכים לקבל צל"ש.

אסעד עראידה: אם היינו מקבלים לפי המקדם של המגזר היהודי, חסכנו יותר מ-200 מיליון שקל למשרד הפנים.

אסעד עראידה: נכון, נתנו לנו, אנחנו לא מכחישים, כדי לגשר על הפערים.

אסעד עראידה: בנינו מבני ציבור, פיתחנו כבישים.

אסעד עראידה: הכל טוב ויפה, אבל כל זה דורש אחזקה, וזה לא נלקח בחשבון.

אסעד עראידה: לכן מרבעון לרבעון, משנה לשנה אנחנו הולכים וצוברים גרעונות שאי-אפשר לא לעשות אותם.

אסעד עראידה: אני לא רוצה לדבר על החינוך והרווחה שזו בעיה בכל הרשויות המקומיות.

אסעד עראידה: אנחנו באים וטוענים היום, אם לא יתנו לנו את החמצן הזה כדי לסגור את הגרעון של 150 מיליון שקל אחר-כך לתקן את הנוסחה שלפיה משלמים לנו, ואנחנו מוכנים לקבל את נוסחת גדיש שנחתמה לאחרונה.

יהודית נאות: מה אומרת נוסחת גדיש?

אסעד עראידה: אנחנו עוד לא יודעים את הפרטים שלה, אבל היא משפרת.

אסעד עראידה: אנחנו סומכים על שר הפנים שאמר לנו שאם נקבל כסף מהאוצר לפי נוסחת גדיש, המצב ישתפר.

אסעד עראידה: אין לנו שום ספק בדבריו של כבוד השר.

אסעד עראידה: לכן אנחנו באים וזועקים ומבקשים.

אסעד עראידה: אני ארשה לעצמי לומר, כשאני התגייסתי לצבא לא היו לי שאלות.

אסעד עראידה: כשהילדים שלי התגייסו, הם הלכו בעקבותיי, אבל כשהנכדים שלי יתגייסו יהיו להם הרבה שאלות קשות.

אסעד עראידה: תודה.

מוסי רז: תודה.

מוסי רז: ראש מועצת ירכא, בבקשה.

והיב חביש: אני מחזק את כל מה שאמר אסעד עראידה.

והיב חביש: אני מודה גם ליושב ראש הוועדה ולחברי הוועדה שטרחו פעם אחר פעם על מנת לפתור את הבעיות.

והיב חביש: בשנת 1999, כאשר היתה שביתה של 56 יום מול משרד ראש הממשלה, הלכנו הביתה בעקבות הסכם שנחתם וההסכם אומר במפורש שמעלים אותנו ל-92%.

והיב חביש: אחרי חודשיים-שלושה נכנס תקציב חדש.

והיב חביש: במקום לתת לנו את התוספת קיצצו לנו 5.7%.

והיב חביש: כשהאוצר החזיר את ה-100 מיליון שקל הראשונים למשרד הפנים, שום שקל לא הגיע לדרוזים.

והיב חביש: כשהאוצר החזיר עוד 184 מיליון שקל, גם את כסף הזה לא קיבלנו.

והיב חביש: אם היינו מקבלים את ה-92% האלה בשנתיים האחרונות היינו מקבלים עוד כ-50 מיליון שקל.

והיב חביש: אם אנחנו פותחים את ספר התקציב, התקציב לכל המגזרים עלה חוץ מהתקציב של המגזר הדרוזי שירד.

והיב חביש: הטענה של משרד הפנים היתה, בגלל שקיבלנו 4 מיליון שקל תוספת בהוראה של משרד ראש הממשלה, שהעביר לאוצר והאוצר העביר למשרד הפנים.

והיב חביש: בשנת 2000 היינו עדים לעוד קיצוץ של 4.2.

והיב חביש: אני חושב שוועדת הפנים יכולה לצאת בהחלטה מיידית שלפחות לגבי הקיצוץ בשנתיים האלה, שיחזירו לנו אותו על פי ההסכם.

והיב חביש: אני הולך בעקבות ההסכם הזה.

והיב חביש: הרי גם אם היום יחתמו אתנו על הסכם, לא נלך הביתה.

והיב חביש: אנחנו נלך הביתה כשהכסף יהיה בבנק.

והיב חביש: לגבי ועדת גדיש – נוסחת גדיש אומרת מענק האיזון יחולק לפי קריטריונים, לפי מצב סוציו-אקונומי.

והיב חביש: נכון להיום נפלנו בין הכסאות.

והיב חביש: אין ועדת סוארי.

והיב חביש: אנחנו לא מקבלים לפי ועדת סוארי ואנחנו לא מקבלים על פי נוסחת גדיש.

והיב חביש: אנחנו מקבלים אולי על פי רצונו הטוב של אחד הפקידים או אחד השרים או בהסתמך על מה שקיבלנו לפי ועדת סוארי.

והיב חביש: מה שאנחנו מבקשים זה חמצן לנשימה.

מוסי רז: תודה.

מוסי רז: העניין ברור.

מוסי רז: מר לנג, האם העובדות שנמסרו פה הן נכונות?

מוסי רז: האם אתם מקבלים את הנוסחה של גדיש, והאם אתה יכול להסביר לנו למה התקציב של מענקי האיזון עולה בעוד שהתקציב של מענקי האיזון לרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות יורד?

מוסי רז: אולי יש סיבה.

מוסי רז: אם יש סיבה, שנבין מהי.

והיב חביש: דבר נוסף.

והיב חביש: העודפים שהאוצר מחזיר למשרד הפנים לא חוזר לתקציב המגזר הדרוזי.

והיב חביש: יהודית נאות: זו שאלה לשר הפנים.

עמית לנג: אני אחלק את דבריי לשניים.

עמית לנג: באשר לחלוקה הפנימית של תקציבי מענק איזון לגבי מקדמי הוצאה ומקדמי הכנסה, נמצאים פה נציגי משרד הפנים, אתם יכולים לשאול אותם.

עמית לנג: אני לא אחראי על ההקצאה הספציפית.

עמית לנג: באשר לתקציב הכולל, ראשית, למיטב הבנתי ומיטב הבנתו של האוצר תיקצבנו כל הסכם שהיה עם המגזר הדרוזי, גם הסכם 1999 וגם הסכם 2000 במלואם.

עמית לנג: הפערים בתכנית בחומש לא מאי-תיקצוב, נבעו מאי-ניצול תקציבים.

עמית לנג: יש הבדל גדול בין השניים.

עמית לנג: ולמרות זאת השלמנו את הפער של אי-הניצול, לא של אי-התיקצוב כי תיקצוב היה.

עמית לנג: באשר למענק האיזון השנה, יש קיצוץ רוחבי לכל הרשויות המקומיות.

עמית לנג: מקומו של המגזר הדרוזי אינו נפקד גם כשיש הסכמים.

עמית לנג: הקיצוץ בתקציב הוא לכולם בלי קשר להסכמים.

מוסי רז: הסכום שמופיע במענק האיזון הכללי עולה.

עמית לנג: נכון, משום שבשנה האחרונה היו עוד הסכמים עם הרשויות במגזר היהודי, יש"ע שנכנסו לבסיס וגרמו למשיכה למעלה של אותו תקציב.

עמית לנג: במגזר הדרוזי השנה לא היתה תוספת יעודית, ספציפית.

עמית לנג: היו תוספות של ההסכמים הקודמים.

גיורא רוזנטל: ההסכם אתנו כלל גם את הדרוזים.

עמית לנג: אתה נכנס עכשיו לחלוקה הפנימית של המענק.

עמית לנג: אני לא נכנס אליה.

עמית לנג: אני הוספתי את הכל לבסיס.

עמית לנג: כל מילה שכתובה בהסכם הוספנו לבסיס.

יהודית נאות: אם הם לא ניצלו בסעיף אחד, למה אי-אפשר להעביר לסעיפים אחרים שהם כן יכולים לנצל?

עמית לנג: כל מה שהם ביקשו להעביר, העברנו.

עמית לנג: יש עדיין יתרה של 50 מיליון שקל, לפי מיטב זכרוני, ואנחנו פנינו אליהם מספר פעמים:

עמית לנג: תגידו לנו באיזה משרד אתם רוצים את ההרשאה להתחייב עבור שנת 2000.

עמית לנג: עדיין לא קיבלנו תשובה.

עמית לנג: כשנקבל תשובה, נשים את הכסף.

עמית לנג: אין לנו בעיה עם זה.

מוסי רז: האם אתם מקבלים את נוסחת גדיש?

עמית לנג: כן.

מוסי רז: אנחנו יכולים לצפות שבעתיד, אחרי שייפתרו המשברים הללו, יש הסכמה לגבי המשך הדרך.

עמית לנג: הדרג המקצועי חתם על נוסחת גדיש.

עמית לנג: אנחנו מעבירים את זה לרמות של שרים.

עמית לנג: הדו"ח כבר הוגש לשר הפנים ושר האוצר ומחכים להחלטה שלהם.

והיב חביש: כשהתחשבנו בשנת 2000, עד סוף 1999 היתה לנו יתרה ש 206 מיליון שקל.

והיב חביש: מתוך זה קיבלנו בחזרה אך ורק 45 מיליון שקל לצורך כיסוי גרעון בתקציב הרגיל ו-15 מיליון שקל לצורך כיסוי גרעון בתקציב הפיתוח ו-5 מיליון שקל תוספת מענק.

והיב חביש: זה מה שקיבלנו מה-206 מיליון שקל.

והיב חביש: עד היום יש לנו יתרה של 156 מיליון שקל וזו היתרה של 1999.

והיב חביש: לגבי ה-50 מיליון שקל, זו היתרה של שנת 2000.

והיב חביש: היום נגמרת שנת 2001 - - -

מוסי רז: ב-2001 יש מאה אחוז ניצול?

והיב חביש: עוד אין הרשאות בכלל.

והיב חביש: אם מדברים על אי-ניצול, זה מפני שלא יצאו הרשאות.

והיב חביש: איך אני יכול לצאת למכרז.

והיב חביש: בשנת 2000 יש לנו הרשאה של 4.2 מיליון שקל ממשרד הדתות.

והיב חביש: בשנת 2001 עוד 4.2 מיליון שקל ממשרד הדתות.

והיב חביש: במחשב של משרד הדתות מופיע ניצול של 113% אצל הדרוזים ואף אחד מפה לא קיבל שקל.

והיב חביש: אתם תסיקו מסקנות לאן הכסף הולך.

יהודית נאות: למה אתם לא הולכים לבג"ץ ותחשפו את כל השקרנים?

והיב חביש: פנינו למשרד האוצר, פנינו למשרד ראש הממשלה, אנחנו לא יודעים מה לעשות.

והיב חביש: לגבי ה-50 מיליון שקל, מכיוון שמצבנו מבחינת הגרעונות קשה מאוד, היתה לנו בקשה למשרד ראש הממשלה שימיר את זה לכיסוי גרעון בתקציב הרגיל.

והיב חביש: רבותי, הדרוזים יותר מדי נאיביים.

והיב חביש: אומרים לכם: הנה הבעיה והנה הפתרון מהכסף שלנו וגם לזה לא מסכימים.

מוסי רז: מר גיורא רוזנטל, מנכ"ל מרכז השלטון המקומי.

מוסי רז: בבקשה.

גיורא רוזנטל: אני אומר שני דברים קצרים.

גיורא רוזנטל: יש כאן שתי תופעות.

גיורא רוזנטל: תופעה אחת מוזרה, שבעצם כולם מסכימים על הנתונים, גם משרד הפנים, גם מרכז השלטון המקומי.

גיורא רוזנטל: אלה הנתונים שמוצגים על ידי הדרוזים ורואה חשבון.

גיורא רוזנטל: משרד האוצר הוא היחידי שכל הזמן משחק עם הנתונים בצורה לא ברורה ומסובב אותם כך שלא ניתן להגיע להסכמה.

גיורא רוזנטל: הנושא השני הוא יותר כואב, איך מטפלים בדרוזים.

גיורא רוזנטל: אנחנו מלווים אותם כבר שנים ארוכות.

גיורא רוזנטל: אני חושב שזו דרך משפילה ולא מכובדת, שמביאים אותם פעם אחרי פעם לבוא לשבת באוהל, לבוא להתגודד בתוך המשרדים ואף אחד לא נותן תשובה כמו שצריך.

גיורא רוזנטל: הבטחות לא מקויימות ובסוף עושים ניסיון לסחר סוסים.

גיורא רוזנטל: בא מנכ"ל משרד ראש הממשלה ומציע להם 30 מיליון שקל, לא חשוב מאיפה.

גיורא רוזנטל: 20 מיליון השנה, 10 מיליון בשנה הבאה ותלכו הביתה.

גיורא רוזנטל: זה כל כך לא מכובד וכל כך לא יפה.

גיורא רוזנטל: צריך לעשות לזה סוף מיידי, לא בגלל מה שאמר חבר-הכנסת קרא שיהיה משבר.

גיורא רוזנטל: זו לא סיבה.

גיורא רוזנטל: לא צריך לפתור את הבעיה בגלל לחץ או איום.

גיורא רוזנטל: זה פשוט לא הוגן ולא צודק הדרך שבה מתנהגים אל העדה, וזה צריך להיגמר באופן מיידי.

גיורא רוזנטל: מעבר לכך, לדעתי הנתונים כולם מדברים בזכותם ובזכות העמדה שהם מציגים.

גיורא רוזנטל: ישבנו בוועדות וראינו שכולם מסכימים וראינו שאף אחד לא מסוגל לאחוז את השור בקרניו, להוציא את הערמונים מהאש ולהגיד: עכשיו הבנו, זה הפתרון לבעיה.

גיורא רוזנטל: אל מי הם לא הגיעו?

גיורא רוזנטל: חוץ מראש הממשלה, הם דיברו עם כולם – ועדת הכספים, ועדת הפנים היום, שר הפנים ומנכ"ל משרד ראש הממשלה.

גיורא רוזנטל: עם כולם דיברנו והפתרון עדיין לא נמצא.

גיורא רוזנטל: אולי היום מישהו יוכל להציע כאן איזושהי דרך איך לפתור את הבעיה כי היא לא צודקת והיא רק משפילה עדה שהיא לא עדה גדולה.

איוב קרא: הרי האוצר יכול לחשב מה שנוח ומה שמתאים לו ותמיד מישהו אחר ייחשב אחרת.

איוב קרא: למה לא להקים ועדת משנה של ועדת הפנים שיחד עם מרכז השלטון המקומי, נציגי האוצר ונציגי הרשויות המקומיות ימצאו נוסחת חישוב נכונה ואמיתית?

יהודית נאות: לעולם לא תגיע להסכמה עם האוצר.

מוסי רז: מר רוזנטל, אמרת קודם שהיה ביניכם הסכם, שבעצם הרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות נכללו בתוכו.

מוסי רז: השאלה היא, על פי ההסכם הזה – אני עוזב לרגע את העבר, גם על העבר צריך לדבר אבל אני מתייחס לשנת 2002 - מה ציפיתם שיהיו מענקי האיזון לרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות?

גיורא רוזנטל: ההערה שלי היתה בתגובה למה שאמר עמית לנג, שעם היהודים הגיעו להסכם.

גיורא רוזנטל: קפצתי ואמרתי שלילי.

גיורא רוזנטל: ההסכם היה הסכם שכלל את כל הרשויות המקומיות.

עמית לנג: אם השאלה היא למה זה עלה אצל היהודים.

עמית לנג: היו 25 מיליון שקל שניתנו בזמנו על ידי בייגה לעיירות הפיתוח לפי מצב סוציו-אקונומי.

עמית לנג: זה נכנס לבסיס וזה משך את היהודים טיפה למעלה.

עמית לנג: זה הכל.

עמית לנג: הדרוזים לא נכללו בהסכם הזה.

מוסי רז: חוץ מזה עשו קיצוץ אחיד על כולם.

עמית לנג: כן.

עמית לנג: אגב, גם בהסכם הזה.

עמית לנג: כלומר, זה נכנס לבסיס, לאחר מכן היתה החלטת ממשלה על 4% אז גם זה קוצץ.

דוד אזולאי: אני רוצה להתייחס לנקודה שעלתה כאן.

דוד אזולאי: אני בדקתי אותה אתמול ובאמת זה נשמע מאוד צודק.

דוד אזולאי: נכון, כשאתה מסתכל בספר יש עלייה ואצל הדרוזים אין עלייה ואני אגיד לכם למה.

והיב חביש: יש ירידה.

דוד אזולאי: נכון, אתה צודק, אבל יש סיבה.

דוד אזולאי: דבר ראשון, יש תוספת לקו העימות.

דוד אזולאי: ולכן כל יישובי קו העימות מקבלים תוספת, בתוכם יש שני יישובים דרוזיים.

דוד אזולאי: דבר שני, ישנם עשרה יישובים בדרום מסומנים, עם בעיות קשות, שתיקצבו אותם והכסף שלהם צבוע.

דוד אזולאי: זאת התוצאה שרואים ברובריקה של משרד הפנים.

יהודית נאות: אני לא רואה חשבון.

יהודית נאות: אני חושבת שהמתמטיקה שלי היא לא רעה, אבל אני למדתי דבר אחד, עם האוצר מתמטיקה פשוטה זה לא דבר שעוזר, תמיד יש איזה סיפור בעניין.

יהודית נאות: בכלל, הם לא מעניינים אותי.

יהודית נאות: זה לא עניין אישי נגד אדם שהוא עובד מדינה אלא זה ברמה הפוליטית.

יהודית נאות: אני מרגישה מבויישת, אני ממש חשה בושה.

יהודית נאות: הקטע הזה מעורר בי כעסים.

יהודית נאות: ישבנו פה, וזה לא משנה אם היום חבר-הכנסת דוד אזולאי הוא סגן שר הפנים או היה יושב-ראש הוועדה והיום זה חבר-הכנסת גפני.

יהודית נאות: זה אותו ריטואל.

יהודית נאות: זה פשוט ריטואל משפיל לא רק את העדה אלא גם את מי שיושב פה.

יהודית נאות: שוויון זה שוויון.

יהודית נאות: אני לא מוכנה לקבל שמישהו שם באוצר מציע מניפולציות מספריות אלו או אחרות.

יהודית נאות: גם לא מקובל עלי שפה יהיה ויכוח על המספרים.

יהודית נאות: זה לא מעניין.

יהודית נאות: שיקחו רואה חשבון אובייקטיבי, כל אחד ישטח את טענותיו והוא יפסוק.

יהודית נאות: הבעיה היא שאנחנו לא מגיעים לעניין הזה, משום שאנחנו, כחברי כנסת, אין לנו שום השפעה ואין ההנחה מראש שאנחנו הולכים למישהו אובייקטיבי שיפסוק במחלוקת מספרית כשהבסיס הוא שוויון.

יהודית נאות: מדברים על נוסחת גדיש.

יהודית נאות: שמעת איך הוא התפתל?

יהודית נאות: לכן אתו אין לי שיח ושיג.

יהודית נאות: מה זה מעניין אותי אם הפקידים עברו על נוסח גדיש.

יהודית נאות: אותי מעניין האם השר אלי ישי והשר סילבן שלום קיבלו את נוסחת גדיש כי זה הדרג שאתו אני רוצה להתווכח.

יהודית נאות: אני לא רוצה להתווכח על מספרים.

יהודית נאות: אני מאמינה שחלק מהנתונים נכונים ואולי ימצאו שם איזה קצה קצהו של מיליון שאולי לא נכון.

יהודית נאות: הבעיה היא שיש גרעון של 150 מיליון שקל היום, שמבחינתי האוצר צריך לסגור אותו כדי שבן-אדם יוכל להתחיל את הבוקר שלו בלי גרעון.

יהודית נאות: לשלם ריבית לבנקים זה לא מטרת הרשויות המקומיות.

עמית לנג: וזה לא משנה איך נוצר הגרעון?

יהודית נאות: אנחנו נגיע בחוק ההסדרים על חצי מיליארד ואז נדבר.

יהודית נאות: כבר ראינו מה הוצאתם משם.

יהודית נאות: אל תספרו לי שאין את ה-150 מיליון שקל.

יהודית נאות: זה עניין של השקפת עולם.

יהודית נאות: קודם אתה מתחיל בבסיס.

יהודית נאות: כששר האוצר ושר הפנים יחתמו שנוסחת גדיש חלה על כולם, נדבר.

יהודית נאות: אני מרגישה מבויישת.

יהודית נאות: אנשים מבוגרים, במקום לטפל בעיר שלהם, עולים לירושלים ולנים באוהל או בבית מלון.

יהודית נאות: זה לא ממין העניין.

יהודית נאות: אני מתביישת שאתם לא לוקחים את המגזר הזה כמגזר שבכלל לא צריך להתחנן.

יהודית נאות: איך תנמק את זה שההרשאות עוד לא הגיעו לשנת 2001?

יהודית נאות: האם הם יכולים לקחת התחייבות בבנק עם הגרעונות שלהם?

יהודית נאות: איזה בנק יתן להם אשראי ובאיזה ריבית?

יהודית נאות: גם אם תסגור את הגרעון, 10% מהכסף הולך למימון ריבית והפרשי הצמדה.

יהודית נאות: האם ילד במוסד החינוכי נהנה מספר אחד בספריה אם הם משלמים ריבית לבנק?

יהודית נאות: זה לא בזבוז כספי ציבור?

יהודית נאות: אותי זה פשוט מרתיח, גם כלפי הרשויות המקומיות היהודיות.

יהודית נאות: אבל פה, אני רק שנתיים בכנסת וכבר מכירה אישית את האנשים האלה.

יהודית נאות: מה פתאום?

יהודית נאות: אני צריכה לבקר אותם אצלם, לא הם צריכים לעלות לרגל הנה?

יהודית נאות: מראש אני מודיעה לך שזה לא אישית נגדך.

יהודית נאות: יש לי כאב עמוק פה.

עמית לנג: יש כמה אי-דיוקים במה שאת אומרת.

עמית לנג: למשל, ניצול הרשאות.

יהודית נאות: יכול להיות שראש עירייה מסויים לא יכול לנצל את ההרשאה לביוב, ויכול להיות שנתת לו הרשאה לנושא פיתוחי אחר.

עמית לנג: אני לא נותן לרשויות, אני נותן למשרד.

עמית לנג: זה הבדל מהותי.

יהודית נאות: אם היה איכפת לכם, הייתם יושבים באמצע השנה ומעבירים חלק מהתקציבים.

יהודית נאות: אנחנו יודעים שבוועדת הכספים חצי הפעילות במשך השנה זה העברה מתקציב לתקציב.

יהודית נאות: הם לא יכולים לנצל את כל ההרשאות לפיתוח.

יהודית נאות: יש להם בעיה בתקציב השוטף כי גם להם יש רשויות שהמעמד הכלכלי שלהן הוא כל כך נמוך שהגבייה מארנונה היא על הבנקט.

יהודית נאות: אם מחילים מענק איזון מיוחד לעיירות מסכנות בנגב, האם בקרב הדרוזים לא היה ישוב אחד כזה?

יהודית נאות: גיורא רוזנטל נזעק פה ואומר: ההסכם חל גם על הדרוזים.

יהודית נאות: גיורא, זה היה צריך להיות הטייס האוטומטי היחידי בספרי התקציב של מדינת ישראל.

יהודית נאות: צר לי שהארכתי, אבל אני מרגישה כבר ממש בושה ונכלמת.

מוסי רז: חבר-הכנסת דוד אזולאי, סגן שר הפנים, אודה לך עם תוכל לענות לי על שתי שאלות.

מוסי רז: אם זה לא בתחום אחריותך אז תאמר לי.

מוסי רז: אחת, האם אפשר להציג לוועדה את מענקי האיזון שמקבלות כל הרשויות בארץ?

מוסי רז: אני חושב שאת הבקשה הזאת ביקשנו כבר מספר פעמים.

עמית לנג: זה הוצג בוועדת הכספים.

מוסי רז: יכול להיות ששם זה הוצג.

מוסי רז: אני הייתי אז במילואים.

מוסי רז: אבל כאן זה לא הוצג.

מוסי רז: שתיים, למה צריך להיות סעיף תקציבי לרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות?

מוסי רז: יש מענקי איזון בסך 4 מיליארד.

מוסי רז: נחלק את זה שווה בשווה.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה קודם כל לקדם בברכה את השייח' מואפק טריף שנמצא אתנו כאן.

דוד אזולאי: אני חושב שהוא ראוי לכל הערכה וכבוד בכך שמנהיג רוחני מגלה מעורבות בענייני העדה, מטריח את עצמו מהצפון לכאן.

דוד אזולאי: אני מברך על זה.

דוד אזולאי: הערה נוספת שאני רוצה להעיר לגבי משרד הדתות.

דוד אזולאי: אני לא מגן על משרד הדתות ולא מייצג את משרד הדתות.

דוד אזולאי: אבל נאמרה פה אמירה מאוד קשה.

יהודית נאות: אני אישית אבדוק את זה.

דוד אזולאי: זכותך.

דוד אזולאי: את חברת כנסת פעילה מאוד ואת יכולה בהחלט לעשות את זה.

דוד אזולאי: אבל אני רוצה שנזכור נתון אחד חשוב.

דוד אזולאי: בשנה הזאת ניהלו את המשרד הזה שני שרים משתי סיעות שונות.

דוד אזולאי: כאשר נאמרים דברים כאלה, כדאי לבדוק אותם עם הנוגעים בדבר בפורום הזה ולא לזרוק דברים שאחר-כך נשארים בחלל האוויר ללא כיסוי.

מואפק טריף: כבוד סגן השר, אולי אני יודע משהו בעניין הזה.

מואפק טריף: בושה עלינו שאדם שיושב במשרד הדתות עושה אופוטרופוס על העדה הדרוזית.

מואפק טריף: בושה על מדינת ישראל.

דוד אזולאי: ידידי השייח' מואפק, אני לא מייצג את המשרד, אני לא עונה בשמו.

דוד אזולאי: אבל לגבי הדברים הקשים שנאמרו כאן כדאי לשמוע את נציגי המשרד.

דוד אזולאי: אני חושב שאם אין תשובות, הדברים הם חמורים.

יהודית נאות: היות והוועדה הזאת עוסקת גם בנושאי משרד הדתות, אני חושבת שצריך לקיים דיון נוסף עם נציגי משרד הדתות ולשאול איפה 4.3 מיליון שקל.

דוד אזולאי: זכותו של היושב-ראש לקיים דיון ולקבל תשובות.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, לגבי שתי השאלות ששאלת, בעניין מענקי האיזון, אני מודיע לך שהעניין הזה פתוח לכל דיכפין.

דוד אזולאי: זה הוצג בוועדת הכספים.

דוד אזולאי: נדמה שזה הוצג באחת הפעמים בוועדת הפנים.

דוד אזולאי: אם תרצה, הרי זו זכותכם המלאה, תקבלו פירוט מלא.

דוד אזולאי: אף אחד לא ימנע את הדבר הזה מכם.

דוד אזולאי: לגבי סעיף תקציבי נפרד לדרוזים, אני חושב שדווקא זה היה חכם שהדבר הזה נעשה.

דוד אזולאי: היתה לכך מטרה.

דוד אזולאי: המטרה היתה שהעדה המכובדת הזאת תקבל את כל התקציבים שלה ושהם לא יבואו על חשבון סקטורים אחרים.

דוד אזולאי: אני שותף לכל הדברים שנאמרו כאן.

דוד אזולאי: זה שראשי הרשויות באים לכאן, מפגינים ושובתים זה לא מכובד להם, זה לא מכובד לנו.

דוד אזולאי: זאת פגיעה מיותרת בעדה שהיא מכובדת לכולנו.

דוד אזולאי: יחד עם זה, אני רוצה שנזכור.

דוד אזולאי: נחתם הסכם ב-1999 ונעשו דברים.

דוד אזולאי: אי-אפשר להגיד שלא נעשה כלום.

דוד אזולאי: טוב יהיה שתציגו גם את חצי הכוס המלאה.

דוד אזולאי: אסעד אמר שנעשו פעולות.

דוד אזולאי: אבל מה לעשות, נבנו בניינים שהיו צריכים לתחזק אותם, התחזוקה היא יקרה, וכתוצאה מכך נכנסו לגרעונות.

דוד אזולאי: יש פה נקודה אחת שאני רוצה להגיד אותה.

דוד אזולאי: כשאני מסתכל על הנתונים, ואני מניח שאנשי המשרד יציגו לכם את המספרים, הם עושים את זה יותר טוב ממני, הרשויות הדרוזיות נמצאות בשנת 2000 בגרעון של 92 מיליון שקל.

דוד אזולאי: מתוך זה, רק בשנת 2000, 42 מיליון שקל.

דוד אזולאי: הגרעון קפץ בשנה אחת ב-50%.

דוד אזולאי: למה?

והיב חביש: כי קיצצתם.

דוד אזולאי: אבל הקיצוץ לא חל רק עליכם, הקיצוץ חל על כולם.

והיב חביש: החלש נופל.

דוד אזולאי: כשאתה מדבר על חלשים, אני רוצה שתדע שגם אצל היהודים המצב לא מעודד.

דוד אזולאי: המצב שם לא כל כך טוב.

דוד אזולאי: המצב בשלטון המקומי הוא מאוד קשה.

דוד אזולאי: אתם חלק מהמצב הזה.

דוד אזולאי: יחד עם זה, אי-אפשר להגיד שהמצב קשה ובגלל זה לא משלמים ארנונה.

דוד אזולאי: בהסדר שהיה אתכם היתה הסכמה על כך שאתם תגבו כ-45% בממוצע ארנונה.

דוד אזולאי: הדבר הזה לא קרה.

דוד אזולאי: המציאות היא שהיתה גביית ארנונה של 28%.

והיב חביש: אני אזכיר לך את החלטת ועדת הפנים כשהיית בצד השני של המתרס.

והיב חביש: כשהיית בצד השני קיבלת החלטה להשוות את כל הכפרים הדרוזיים.

דוד אזולאי: גם היום.

דוד אזולאי: אני לא חוזר בי.

והיב חביש: אני מצפה ממך, כסגן שר הפנים, שתגיד דבר אחד: אני מקיים את ההסכם.

דוד אזולאי: ידידי, אתה יודע שאני לא נגדך, אני אתך.

דוד אזולאי: אם נקבל תוספת תקציב, אני מבטיח לך שמה שנקבל נעביר במלואו.

דוד אזולאי: שלא יעלה על דעתך שאנחנו נעכב איזשהו תקציב.

דוד אזולאי: יחד עם זה, כשמדברים על מצב סוציו-אקונומי קשה, ירוחם ודימונה, הם שני ישובים במצב סוציו-אקונומי מאוד קשה, לא פחות מאשר אצל הדרוזים.

דוד אזולאי: כשאני מסתכל שם על נתוני הגבייה - 80% גבייה.

דוד אזולאי: אני לא דורש מכם 80%, אבל בואו לפחות נעמוד בהסכם של 45%.

דוד אזולאי: רבותי, אני חושב שהשר הביע את הדברים האלה ואני תומך בהם.

דוד אזולאי: אנחנו תומכים במאבק של הדרוזים למצוא פתרון ולתת להם מה שצריך.

דוד אזולאי: אני שומע שביום ראשון הולכת להיות הפגנה.

דוד אזולאי: אני יודע שביום ראשון יש פגישה אצל ראש הממשלה בשעה אחת בצהריים עם כל ראשי הרשויות הדרוזיות.

דוד אזולאי: אני מציע לכם, אתם לא חייבים לקבל את העצה שלי, לדחות את ההפגנה ביום אחד.

דוד אזולאי: חבל להטריח ציבור שלם עד ירושלים.

דוד אזולאי: ביום ראשון יושבת כל הצמרת – שר האוצר, שר הפנים, ראש הממשלה.

דוד אזולאי: זה הפורום לפתור את הבעיה.

אסעד עראידה: למה שלא יקבל אותנו היום, מחר או יום שישי?

יוסף קארוט: שר האוצר ביטל פגישה אתנו היום בטענה שהוא יוצא לחו"ל.

יוסף קארוט: מספיק לטרטר אותנו.

דוד אזולאי: ביום ראשון תתקיים הפגישה הזאת.

איוב קרא: מה הבעיה לשבת היום עם נציגי האוצר ונציגי משרד הפנים על כל המחלוקת החשבונאית.

דוד אזולאי: כולם יודעים פה את המספרים.

איוב קרא: יש השגות לגבי החישוב.

דוד אזולאי: בשביל זה יש ראש ממשלה ובשביל זה יש שרים.

יהודית נאות: לא נכון.

יהודית נאות: ראש הממשלה צריך את הנתונים שעליהם הסכימו.

איוב קרא: אם יש מחלוקת עם האוצר בחישוב, אם נשב יחד עם השלטון המקומי, הנציג שלך וראשי הרשויות, אולי תהיה התחשבנות נכונה שיסכימו עליה.

דוד אזולאי: המשרד שלנו ישב עם ראשי הרשויות ועם מנהל החשבונות שלהם, הנתונים הוצגו, אמרנו את דברינו, אנחנו מחכים לשמוע מהאוצר.

דוד אזולאי: האוצר צריך להגיד את שלו, ואז ראש הממשלה יכריע.

דוד אזולאי: בזה נגמור את העניין.

דוד אזולאי: שר האוצר, שר הפנים וראש הממשלה אמורים להיפגש ביום ראשון בשעה אחת בצהרים עם פורום ראשי הרשויות הדרוזיות ושם ייחתכו העניינים.

אסעד עראידה: אני מבטיח לך שידחו את הפגישה הזאת אם לא תהיה הפגנה.

דוד אזולאי: אני מציע לך לקיים את ההפגנה בכל מקרה ביום שני.

דוד אזולאי: אני חס על האזרחים.

דוד אזולאי: אני חס על המשטרה שהיום ידיה עמוסות ואני לא צריך להגיד לכם את המשמעויות של הדברים.

אסעד עראידה: למה שלושה שבועות לא נזכרו לשבת אתנו?

דוד אזולאי: אתה צודק במה שאתה אומר.

דוד אזולאי: אני ראש הממשלה?

דוד אזולאי: אני שר האוצר?

דוד אזולאי: אני בא ואומר לך את הדברים בשמם עכשיו.

משה גפני: אני לא הייתי קודם, אני מתנצל על זה.

משה גפני: אדוני סגן שר הפנים, אתה מציע להם לא לעשות את ההפגנה ביום ראשון?

דוד אזולאי: אני אגיד לך למה.

דוד אזולאי: אני מכיר את העדה המכובדת הזאת.

דוד אזולאי: ברגע שיקראו לאנשים להפגנה, יקראו להם לדגל, הם יתייצבו כאן בהמוניהם.

דוד אזולאי: אני חס גם על האזרחים וגם על המשטרה שהיום צריכה לעסוק בדברים הרבה יותר חשובים מהדברים האלה.

דוד אזולאי: היא צריכה לעסוק בביטחון האישי של כל אחד מאתנו.

עמאד עבדאללה: יש לציין שדחינו את ההפגנה פעמיים.

דוד אזולאי: היות והישיבה תתקיים ביום ראשון ואני רוצה להאמין שיגיעו להסדר והבנה, יהיה חבל להעסיק את המשטרה ולהטריח את האזרחים.

דוד אזולאי: לכן ביקשתי לדחות את הפגנה ב-24 שעות, במקום ביום ראשון, ביום שני.

סאלח טריף: עד יום ראשון יש הרבה זמן.

סאלח טריף: אנחנו נבדוק, אולי אפשר עד אז להתדיין.

סאלח טריף: גם זה יכול להיות.

סאלח טריף: היום רק יום רביעי.

סאלח טריף: אולי עוד היום יהיה ניסיון לשבת עם שר האוצר.

משה גפני: כבוד סגן השר, אני רוצה לדעת מבחינת הנתונים.

משה גפני: לכם אין ויכוח עם הרשויות הדרוזיות?

דוד אזולאי: לא.

משה גפני: השר טריף, אתה רוצה להוסיף?

סאלח טריף: אני רק מבקש להוסיף שכאן יש בעיה.

סאלח טריף: כשאנחנו התחלנו את התכנית הרב שנתית לפיתוח באמת נעשו דברים יפים מאוד בפיתוח.

סאלח טריף: זו היתה רק שאלה של זמן מתי יצטברו גרעונות בתקציב השוטף, משום שאם נבנה מתנ"ס, צריך להעסיק עובדים.

סאלח טריף: זה יוצר הוצאות שוטפות.

סאלח טריף: זה מה שקרה.

סאלח טריף: החברים נכנסו לגרעונות כתוצאה מכך שעדיין יש פערים בתקציבים השוטפים והפערים נראים לעין.

סאלח טריף: "הצעת החלטה – פתרון למצוקת הרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות.

סאלח טריף: הצעת ההחלטה מתייחסת לסקטור הדרוזי והצ' רקסי בלבד אשר מתמודדת עם הקשיים התקציביים בסקטור זה.

סאלח טריף: הקשיים התקציביים הינם לדעתנו נחלתם גם של הסקטור היהודי והסקטור הערבי.

סאלח טריף: על רקע האמור איננו מתנגדים להצעה זו, אך לדעתנו יש לכלול בהחלטה זו את כלל השלטון המקומי תוך העמדת משאבים תואמים לצרכים".

סאלח טריף: כלומר, זה לא יאפשר פתרון חלקי.

אסעד עראידה: בינתיים עברה שנה.

סאלח טריף: סעיף 2 – "העלאת רמת החינוך והרווחה רצוי שתיעשה באמצעות המשרדים הנוגעים בדבר, כמובן, ולא באמצעות מענק האיזון במשרד הפנים".

דוד אזולאי: אדוני השר, אני צריך להסב את תשומת לבך.

דוד אזולאי: ברגע שהם יקבלו 92 מיליון זה לא אומר שהם נשארים בגרעון של 70 מיליון שקל.

דוד אזולאי: יש חוב מתגלגל ממשרדים אחרים.

דוד אזולאי: ברגע שהחוב הזה יתקבל, בעצם יכולנו להישאר אפילו בעודף.

סאלח טריף: ראשי הרשויות הדרוזיות מכירים את המיגבלה של תקציב המדינה.

סאלח טריף: הם יודעים שיש בעיות.

סאלח טריף: לכן הם גם מציעים ביושר ואומרים: מה שנשאר מתקציב הפיתוח תעבירו לכיסוי הגרעון המיידי בתקציב השוטף.

סאלח טריף: זאת אומרת, היה פתרון גם בעבר והפתרון הזה נראה לי מקובל גם על הפקידים.

סאלח טריף: צריך לזרז את זה.

סאלח טריף: זה יפתור את המצוקה הקיימת.

סאלח טריף: אני יודע שיש בעיה בשלטון המקומי, אבל אם נכרוך את העניין, לא נגיע לפתרון כאן.

משה גפני: חברת-הכנסת חוסניה ג'בארה, בבקשה.

חוסניה ג'בארה: אני שותפה קבועה בוועדה הזאת.

חוסניה ג'בארה: היו ימים שוועדת הפנים של הכנסת הזמינה גם את שר האוצר וגם את שר הפנים כדי לדון בבעיות דחופות מאוד, שאפשר לפתור אותן תוך עשרים וארבע שעות.

חוסניה ג'בארה: אני חושבת שהוועדה צריכה לפנות לשרי הפנים והאוצר ולבקש מהם לשבת עם כל ראשי הרשויות הדרוזיות, לשמוע אותם ולפתור את הבעיה.

חוסניה ג'בארה: הם יכולים לפתור את הבעיה תוך שעה וחבל על כל שעה נוספת ומיותרת שהם מפגינים בחוץ ונשארים ימים רבים בחוץ.

חוסניה ג'בארה: חבל על כל הפגנה.

דוד אזולאי: כל הפגנה מחייבת נוכחות של משטרה.

חוסניה ג'בארה: צריכים לחשוב על פתרון ואז לא תהיה הפגנה ולא תהיה משטרה.

חוסניה ג'בארה: יש פה חובות שצריך לכסות אותם.

חוסניה ג'בארה: צריך לקבל את התקציבים בהתאם.

חוסניה ג'בארה: לרשויות הדרוזיות מגיע יותר מאשר לרשויות אחרות במדינת ישראל.

חוסניה ג'בארה: הן צריכות לקבל את התקציב הראוי והמתאים להן.

חוסניה ג'בארה: לכן עכשיו צריכה לצאת מכאן החלטה בנושא.

משה גפני: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שהפתרון ברור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם הממשלה רוצה לפתור את הבעיה, היום היא יכולה לפתור אותה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תוך עשרים דקות, שני טלפונים או ישיבה של רבע שעה ופותרים את הבעיה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני סגן שר הפנים, כשרוצים לפתור, פותרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה שהפתרון יהיה היום, מקסימום מחר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הפתרון הזה חייב להיות נר לרגלינו והוא חייב להיות פתרון של כל הרשויות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הרי המצוקה היא כללית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: צריך לעבוד על זה פעם אחת ולסיים.

משה גפני: שוב, אני מתנצל על זה שלא הייתי בכל הדיון, לכן אני מכיר את העניין באופן חלקי.

משה גפני: האם יכולה להיות הסכמה שאנחנו - השר טריף, חבר-הכנסת איוב קרא, סגן שר הפנים, גם אני כיושב-ראש ועדת הפנים וחברי הוועדה נפנה לשרים ונאמר להם שאתם מסכימים לדחות את ההפגנה מיום ראשון ליום שני.

והיב חביש: אם נגיע להסכם.

אסעד עראידה: שלוש פעמים דחינו.

אסעד עראידה: הציבור שלנו לא מסכים.

משה גפני: אני לא הולך לכפות עליכם שום דבר.

משה גפני: אם אתם מסכימים, ההצעה שלי היא כזאת:

משה גפני: אנחנו נפנה בתום הישיבה לשר האוצר ולשר הפנים ונאמר להם שיש הסכמה שלכם לדחות את ההפגנה בתנאי שעד יום ראשון יימצא פתרון.

איוב קרא: עד יום שישי.

דוד אזולאי: עד הפגישה עם ראש הממשלה.

יהודית נאות: מי אומר לך שלא ידחו אותה?

סאלח טריף: מניסיון קודם, הפתרון תמיד מגיע במוצאי שבת בשעה שתים-עשרה בלילה.

משה גפני: טכנית, אם אתם מחליטים לקיים את ההפגנה, כמה זמן אתם צריכים בשביל להתארגן?

אסעד עראידה: אנחנו מאורגנים כבר.

יהודית נאות: אני חושבת שזו לא מטרת הישיבה שלנו להחליט בשבילם טקטיקה של מאבק.

יהודית נאות: היות והבנו כאן שבעצם הכל מותנה בפגישה של שר הפנים, ראש הממשלה ושר האוצר, אנחנו כוועדה צריכים לוודא שהפגישה הזאת תיערך ומהר מאוד.

יהודית נאות: יעד ההתכנסות כאן היה שאין מחלוקת שבעצם הדבר הזה חייב להתבצע במהירות האפשרית.

יהודית נאות: זו המטרה שלנו.

והיב חביש: יש לי הצעה.

והיב חביש: היום ההצבעה על התקציב וכולם נמצאים פה.

והיב חביש: למה להטריח אותם הלוך ושוב?

והיב חביש: שעה או שעתיים לפני ההצבעה על התקציב נשב כולנו פה ונפתור את הבעיה.

מופיד עמאר: אנחנו לא באנו לכאן לעשות בעיות, באנו לפתור בעיות.

מופיד עמאר: אני לא אומר שלא נעשו דברים.

מופיד עמאר: נעשו דברים.

מופיד עמאר: אבל אם לא פותרים את הבעיה, כל מה שעשו ילך לטמיון.

מופיד עמאר: זה פשוט ישאר כמו פיל לבן.

מופיד עמאר: הבעיה היא בתקציב השוטף, באחזקה, והיום אף אחד לא ירשה לעצמו לחזור אם לא יהיה פתרון.

מופיד עמאר: אם רוצים אפשר למצוא את הפתרון לפני יום ראשון.

מופיד עמאר: בכל מקרה, אם יש הצעה של כבודו, תביא לנו אותה בכתב.

סאלח טריף: אני מאוד מכבד את הוועדה הזאת, היא יכולה להשפיע הרבה.

סאלח טריף: עכשיו אני הולך לבקש שתיערך פגישת הכנה והבהרה ברמת השרים, האוצר, פנים ואנחנו נגלגל את זה.

משה גפני: חבר-הכנסת איוב קרא, תקרא את דברי הסיכום.

משה גפני: אחרי זה אני רוצה להוסיף משהו.

איוב קרא: קודם כל, אני מקווה שפגישה עם שר האוצר תתקיים עוד הלילה.

יהודית נאות: הוועדה קוראת לשר האוצר, לא למשרד האוצר.

איוב קרא: הוועדה קוראת לשר האוצר לשבת מיד עם ראשי הרשויות הדרוזיות וליישב איתם את המחלוקת בנושא הגרעונות במועצות המקומיות.

יהודית נאות: קבלת נוסחת גדיש זה גם שר הפנים וגם שר האוצר.

יהודית נאות: צריך שתי חתימות.

איוב קרא: עם משרד הפנים אין בעיה.

איוב קרא: הבעיה היתה עם האוצר.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, חוץ מאלה שהכינו את נוסחת גדיש, אף אחד עוד לא יודע מה זה.

דוד אזולאי: תהיו זהירים.

דוד אזולאי: אל תקבלו דבר שאתם לא יודעים מהו.

משה גפני: אתם מקבלים את נוסחת גדיש?

והיב חביש: אני מקבל את נוסחת גדיש.

חוסניה ג'בארה: הערה.

חוסניה ג'בארה: אנחנו היינו בוועדות והזמנו שר אחד.

חוסניה ג'בארה: השר והמשרד זרקו על המשרד השני.

חוסניה ג'בארה: לכן כדאי להזמין את שני השרים.

משה גפני: הוספנו את זה.

איוב קרא: אני חוזר: הוועדה דורשת משר האוצר ושר הפנים לקבל את נוסחת גדיש.

איוב קרא: הוועדה דורשת שתתקיים, לפני יום ראשון הקרוב, ישיבה ליישוב המחלוקת בה ישתתפו שר הפנים, שר האוצר, השלטון המקומי ונציגי הרשויות המקומיות הדרוזיות ועומדת על כך ששר האוצר יתן את התשובות וההתחשבנות הנכונה בסוגייה.

יהודית נאות: כדי למנוע הפגנות, הוועדה דורשת שיישבו איתם קודם.

משה גפני: אני מקבל את הצעת הסיכום הזאת.

משה גפני: אבל אני מבקש להוסיף.

משה גפני: אני לא מתערב בעניין ההפגנה.

משה גפני: זכותם ואולי אפילו חובתם לעשות הפגנה.

משה גפני: המצב של הרשויות הוא קשה מאוד ויש חוסר התחשבות של משרדי הממשלה בעניין שלהם.

משה גפני: מותר להם לעשות הפגנה, כמו שלכל אחד מותר לעשות הפגנה במדינה דמוקרטית.

משה גפני: אבל אנחנו, חברי ועדת הפנים, נמצאים בקו התפר.

משה גפני: מצד אחד, אנחנו צריכים לפקח על עבודת הממשלה וזה הדיון במקרה הזה.

משה גפני: מצד שני, אנחנו גם נושאים באחריות מסויימת.

משה גפני: הרי אנחנו לא רשויות מקומיות.

משה גפני: אנחנו ועדת הפנים של הכנסת.

משה גפני: מכיוון שנמצאים פה השר סאלח טריף, סגן שר הפנים וחברי הכנסת, אני חוזר על הצעתי הקודמת בנוסף להצעת הסיכום של הוועדה שנעביר אותה לשרים הנוגעים בדבר.

משה גפני: בתום הדיון כאן נוציא מכתב לשר האוצר, לשר הפנים ולראש הממשלה ונאמר להם שהתקיים דיון בעניין הזה, דיון קשה ונוקב.

משה גפני: אנחנו, חברי הוועדה, ביקשנו מהם לא לקיים את ההפגנה ביום ראשון והם הסכימו אם עד שבת הבעיה תיפתר.

משה גפני: הפנייה הזאת מופנית על דעת השר סאלח טריף, שהוא שר בממשלה, על דעת סגן שר הפנים שמייצג כאן את משרד הפנים, ועל דעת חברי הוועדה ויושב-ראש הוועדה.

יוסף קארוט: אנחנו בעצם שלושה שבועות כאן.

יוסף קארוט: בגלל הרצח של רחבעם זאבי ז"ל ישבנו שבעה באוהל.

יוסף קארוט: פנינו לנשיא המדינה, הוא ביקש מאתנו לדחות את ההפגנה ליום רביעי.

יוסף קארוט: חברים, אנחנו עוסקים עם אזרחים.

יוסף קארוט: האנשים לא יאמינו לנו.

יוסף קארוט: אנחנו חייבים לצאת עם פתרון מיידי בשביל לבוא אל האנשים.

יוסף קארוט: העניין הזה דחוף מאוד.

יוסף קארוט: אם לא יהיה פתרון, אנחנו לא נוכל לשלוט באזרחים שלנו.

משה גפני: צריך לדעת גם את מיגבלת הכוח של ועדת הפנים וצריך לדעת לנצל את זה.

משה גפני: צריך לדעת מה אנחנו לא יכולים לעשות ומה אנחנו יכולים לעשות בחכמה המקסימלית האפשרית.

משה גפני: אנחנו לא יכולים לבצע את הדברים.

משה גפני: אנחנו יכולים לפקח, אנחנו יכולים להתריע.

משה גפני: אנחנו יכולים מבחינה ציבורית להוציא את ההחלטות שחבר-הכנסת איוב קרא הקריא, גם לפנות לשרים ולומר להם שאנחנו מתוך אחריות פנינו לראשי הרשויות הדרוזיות למנוע את השביתה והם מתוך אחריות נענו לעניין, אבל הכדור עכשיו אצלכם.

משה גפני: את הבעיה אתם חייבים לפתור היום.

משה גפני: אם הבעיה לא תיפתר עד יום ראשון, ביום ראשון תהיה הפגנה אבל ההפגנה כולה היא עליכם.

משה גפני: זה מה שאנחנו יכולים לעשות.

והיב חביש: מקובל.

אסעד עראידה: הוועדה צריכה להכריז שמצוקת הרשויות הדרוזיות היא בעיה לאומית, היא לא בעיה של הדרוזים, היא בעיה של מדינת ישראל.

אסעד עראידה: מספיק, אנחנו רוצים שוויון.

אסעד עראידה: נמאס לנו.

אסעד עראידה: מגיע שוויון לכל אזרח במדינת ישראל.

אסעד עראידה: מספיק להתחנן ולהתיפייף.

משה גפני: מישהו רוצה עוד להוסיף?

משה גפני: תודה רבה, הישיבה נעולה.