ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 309, 2001-07-25 00:00

חברי הוועדה: ח"כ מקסים לוי ח"כ אליעזר כהן ח"כ יגאל ביבי ח"כ ניסים זאב ח"כ איוב קרא

מוזמנים: ד"ר ישעיהו בראור - מנהל אגף מים ונחלים שלמה כץ - מנהל מחוז הצפון אלי שדות - רשות שמורות הטבע והגנים הלאומיים משרד האוצר ארז ימיני - רפרנט אגף תקציבים משרד התשתיות הלאומיות ד"ר דורון מרקל צבי כנור - סגן נציב המים משרד החקלאות צבי רבהון - מנהל תחום שימור קרקע עו"ד דפנה כץ - אדם טבע ודין צבי אורטנברג - יו"ר מינהלת הכנרת שאול שטרייט - מנהלת הביוב החברה להגנת הטבע יוחנן דרום - אגף שימור סביבה רקפת כץ משרד הפנים לאה גנדליין - ממונה על תכנות ופרוגרמות מחוז צפון משרד התיירות מירב פלג גבאי - אגף תכנון ופיתוח משרד הבריאות שלום גולדנברג - מנהל המחלקה לבריאות סביבה חנה סלע - מהנדסת מחוז הצפון אלי מלכה - סגן ראש מועצה איזורית גולן משה כהן - קק"ל יונתן אמון

מנהלת הוועדה: סדר היום: דיון מהיר בנושא מאגר ביוב המתוכנן להיבנות בחוף כנרת פרוטוקול מס' 295 מישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה שהתקיימה ביום רביעי, ה' באב התשס"א - 25 ביולי 2001

יהודית נאות: בוקר טוב ותודה שהגעתם.

יהודית נאות: בודאי אלמד להכיר את הנוכחים ככל שהדיון יתקדם.

יהודית נאות: שמי יהודית נאות, אני חברת כנסת מחיפה, וזה המשותף בינינו.

יהודית נאות: גם חבר הכנסת איוב קרא הוא מאיזור חיפה.

יהודית נאות: הדיון היום מתמקד בהחלטות לגבי מאגר המשושים.

יהודית נאות: המטרה הראשונית הינה לבדוק מהו המצב הסטטוטורי של המאגר, וזאת נשמע מנציגי הוועדה המחוזית או משרד הפנים.

יהודית נאות: במקביל נבדוק גם את המצב בנוגע למאגר ביטניה.

יהודית נאות: ביקשנו לקיים דיון מהיר בשני המאגרים לפני פגרת הכנסת מפאת דחיפות הנושא.

לאה גנדליין: התכנית היתה בדיון בוועדה המחוזית.

יהודית נאות: מתי הוחל הדיון בתכנית של מאגר המשושים?

יהודית נאות: ניסיתי לבדוק זאת והגעתי שנתיים אחורה.

לאה גנדליין: המסמכים הראשונים בתיק הם משנת 99'.

לאה גנדליין: התיק נפתח אצלנו בשישי למרץ 2000.

לאה גנדליין: התקיים גם דיון במשרד הבריאות, מאחר ומדובר בתכנית ביוב.

לאה גנדליין: מכיוון שהוחלט כי יש להחיל על המאגר תכנית בניין עיר וללכת עם הליכים סטטוטוריים הגיעה התכנית לטיפול הוועדה המחוזית.

לאה גנדליין: התכנית נדונה במספר דיונים בעקבותיהם הוחלט להשהות את ההחלטה ולהעבירה למליאה מפאת כובד הנושא.

לאה גנדליין: קודם לכן התקבלה החלטה על הכנת תסקיר השפעה על הסביבה.

לאה גנדליין: התסקיר הוכן והנושא נכנס למליאת הוועדה עם תסקיר ההשפעה על הסביבה ועם חוות הדעת של המשרדים הנוגעים בדבר.

יהודית נאות: מה היתה עמדתו של המשרד לאיכות הסביבה?

שלמה כץ: אני נציג מחוז הצפון של המשרד לאיכות הסביבה.

שלמה כץ: עמדתנו נובעת מהעובדה שכרגע המצב הוא שביוב זורם לכנרת.

שלמה כץ: המאגר הזה יתן פתרון מיידי למצב.

שלמה כץ: עם זאת אנו רואים את התכנית כתכנית אחת יחד עם מרכז מאסף שמוביל לביטניה.

לאה גנדליין: הנושא נדון במליאת הוועדה המחוזית ויש עמי החלטה שהינה החלטה ראשונית שטרם פורסמה.

לאה גנדליין: ההחלטה הינה להפקיד את התכנית, בתנאי שבהוראות התכנית יתווסף סעיף לפיו מיתקן הביוב הזה הינו פתרון זמני לשפכים, ועם אישור תכנית למיתקן ביוב ביטניה תכנית זו תבוטל.

יהודית נאות: האם משך השימוש במאגר משושים הוגבל בזמן?

לאה גנדליין: לא נתנו לגביו עדיין שימוש חורג, אבל גם למיתקן של ביתניה יש תכנית הנמצאת בהפקדה.

יהודית נאות: האם מבחינה סטטוטורית קיים היתר להקים את המאגר?

לאה גנדליין: קיימת תכנית ביוב, אלא שמכיוון שיש להכין תב"ע לא ניתן להוציא היתר בנייה עד שהתכנית לא מאושרת.

לאה גנדליין: יש תנאים מסויימים בהם אפשר להוציא היתר כשתכנית מופקדת.

לאה גנדליין: מבחינה סטטוטורית זהו תחילת ההליך.

לאה גנדליין: כרגע ישנה החלטה להפקדה, וזה כבר צעד אחד קדימה.

יהודית נאות: כלומר התכנית נמצאת בשלב של אישור להפקדה.

לאה גנדליין: קיים אישור להפקדת התכנית אבל בתנאי שציינתי.

לאה גנדליין: קיימת תכנית מיתאר ארצית לביוב שהוכנה על ידי משרד הפנים, הכוללת מערך שלם של קוי איסוף ושל אתרים לטיפול בשפכים.

לאה גנדליין: לפי תכנית מיתאר זו המיתקן הראשי נמצא בביטניה, דרומית לכנרת, ויש קו איסוף שהולך מהצד המזרחי ומגיע עד למיתקן רמות, הקשור אף הוא לכל המכלול הזה.

לאה גנדליין: בתוך התמ"א הזו, תמ"א 34, לא מוזכר אתר משושים.

לאה גנדליין: עורכי התכנית, אשר ראו את המערך האיזורי והכללי לכל המדינה, לא נתנו אתר באותו מקום.

לאה גנדליין: בנוסף ישנה תכנית מיתאר ארצית לחופי כנרת, שהינם אחד האיזורים הרגישים ביותר במדינה, והתכנית הזאת קובעת בדיוק את התנאים להקמת תכניות סביב הכנרת.

לאה גנדליין: זו תכנית קפדנית ביותר.

לאה גנדליין: אלה שתי התכנית הראשיות המשפיעות על האתר הזה.

יהודית נאות: אם כך אני מבינה שנושא מאגר המשושים נמצא בהפקדה.

יהודית נאות: בהמשך נדון במשמעות הדבר מבחינת תסקירי ההשפעה על הסביבה.

יהודית נאות: מהו המצב הסטטוטורי לגבי מיתקן ביטניה?

לאה גנדליין: החלטה להפקדת תכנית מאגר משושים הינה בתנאי שהצגתי או בתנאים לשינוי תמ"א 13.

לאה גנדליין: שינוי תכנית מיתאר ארצית הינו הליך ארוך אשר צריך לעלות לדיון במועצה הארצית, וזהו תנאי נוסף.

לאה גנדליין: כמו כן נדרש אישור ולק"ח, ועדה לענייני קרקע חקלאית, ויישום כל הנחיות המשרד לאיכות הסביבה.

יהודית נאות: כולל דרישות המשרד לאיכות הסביבה לגבי איכות השפכים.

לאה גנדליין: אכן כולל נושא איכות השפכים, ההולכה, התנאים וסדר העדיפויות.

יהודית נאות: מה המצב הסטטוטורי של מיתקן ביטניה?

לאה גנדליין: תכנית ביטניה נמצאת בשלב של הפקדה, וצריכה לעבור למתן תוקף.

לאה גנדליין: עדיין לא הגיעו לביצוע השלב הזה.

יהודית נאות: אם כך אני מבינה שמבחינת המצב הסטטוטורי אתר ביטניה מקדים את מאגר המשושים.

יהודית נאות: אם זהו המצב, ושמענו את הערת הביניים של נציג המשרד לאיכות הסביבה, מדוע בניגוד לתמ"א 34 נתתם אישור להפקדת תכנית משושים?

לאה גנדליין: ניתן להבין מנוסח ההחלטה שמדובר בהחלטה זמנית.

לאה גנדליין: הוועדה המחוזית הסכימה שזה יהיה פתרון זמני.

יהודית נאות: מהו הנימוק להחלטת הוועדה?

לאה גנדליין: אמנם מבחינה סטטוטורית תכנית ביטניה מקדימה בשלב, אבל לעיתים גם אם תכנית מתחילה הפקדה קודם, עוברות שנים עד שהיא מגיעה לתוקף, בין השאר עקב הליכים של התנגדויות.

יהודית נאות: האם את צופה יותר התנגדויות בביטניה מאשר במאגר המשושים?

לאה גנדליין: עד עתה לא היו התנגדויות אבל יש דברים שנמצאים עדיין בהליכים.

לאה גנדליין: מכל מקום גם לאחר שהתכנית מאושרת יש לבצע את הקמתה.

יהודית נאות: אם כך אני מבינה שהמצב הסטטוטורי של שתי התכניות הינו מצב דומה, עם העדפה מסויימת לתכנית ביטניה.

יהודית נאות: ברצוני לדעת מי היוזם של תכנית מאגר המשושים ומי היוזם בתכנית של ביטניה.

לאה גנדליין: היזם של מאגר המשושים הוא המועצה האיזורית גולן.

אלי מלכה: שמי אלי מלכה, אני סגן ראש מועצה איזורית גולן.

אלי מלכה: אנחנו היזמים של בניית מאגר משושים ואנחנו רואים בו כיזמים חלק מתכנית גדולה של ביטניה, אשר עדיין לא התחילה כל הליך סטטוטורי.

אלי מלכה: לכן אין זה מצב תיקו.

אלי מלכה: בביטניה לא התחיל כל תהליך, לא תכנוני ולא סטטוטורי.

יהודית נאות: כרגע אמרה נציגת משרד הפנים במחוז הצפון שמבחינה סטטוטורית תכנית ביטניה מקדימה מבחינת ההיתרים ואישור התכנית את תכנית מאגר משושים.

אלי מלכה: עדיין אין כל תכנון של הקו המוביל, אשר אורכו כאורך כל הכנרת, מצפון עד דרום.

יהודית נאות: האם יזמתם את מאגר המשושים מחשש שמאגר ביטניה לא יקום?

אלי מלכה: כן.

יהודית נאות: ממה נובע החשש הזה?

אלי מלכה: החשש נובע ממצבבפועל..

אלי מלכה: אנחנו מחכים להקמת המיתקן כבר חמש עשרה שנה ויותר והוא טרם הוקם.

יהודית נאות: האם אתה מסכים עם דברי נציגת משרד הפנים בנוגע למצב הסטטוטורי?

אלי מלכה: ישנם שני שלבים בהקמת כל פרוייקט.

אלי מלכה: ישנו התהליך התכנוני והסטטוטורי והתהליך הביצועי.

אלי מלכה: לגבי מאגר ביטניה, יתכן וקיים אישור בתב"ע לכך שיוקם שם מיתקן לטיפול בקולחים.

אלי מלכה: מאגר משושים נכנס להפקדה ועל פי חוות הדעת המשפטית של היועץ המשפטי של הוועדה המחוזית מחר בבוקר ניתן להתחיל לבצע את עבודות העפר.

יהודית נאות: האם כוונתך להיתר חפירה?

אלי מלכה: כוונתי לכל ביצוע עבודות העפר לבניית מאגר משושים, כלומר שלב א' של בניית המאגר, שאורכו חצי שנה לפחות.

חנה סלע: שמי חנה סלע, אני מהנדסת מחוז הצפון במשרד הבריאות.

חנה סלע: ברצוני להשלים את תיאור המצב הסטטוטורי של התכנית.

חנה סלע: לכל תכנית ביוב נדרשים שני אישורים, אחד של משרד הבריאות ואחד של הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה.

חנה סלע: אני יושבת ראש ועדת המשנה לביוב ולתשתיות במחוז הצפון.

חנה סלע: תכנית ביוב משושים נדונה במסגרת ועדה זאת, שיושבים בה נציגים של משרד הבריאות, משרד הפנים, איכות הסביבה, מינהלת הכנרת, רשות שמורות הטבע, השירות ההידרולוגי, משרד החקלאות, וחברים נוספים הם שני ראשי רשויות כמקובל בוועדות המשנה של הוועדה המחוזית.

חנה סלע: תכנית המשושים אושרה בדצמבר 98'.

חנה סלע: אף אחד לא הביע התנגדות עד כה.

יהודית נאות: מפלס הכנסת היה במצב חמור פחות בדצמבר 98'.

חנה סלע: אני מתארת את השתלשלות העובדות.

חנה סלע: אישור התכנית ניתן.

חנה סלע: על פי החוק היא למעשה מאושרת.

יהודית נאות: כוונתך שזה המצב מבחינת ועדת המשנה.

יוחנן דרום: גבירתי, תכניות ביוב אינם מופקדות, ולכן לא התקבלה התנגדות ביחס אליה.

יוחנן דרום: זו תכנית פנימית שאינה מוצגת לציבור.

חנה סלע: במיתקן ביטניה מדובר על שתי תכניות נפרדות, תכנית תב"ע ותכנית ביוב.

חנה סלע: התב"ע הופקדה, ואילו תכנית המיתקן עצמה לא התקדמה בכלל.

חנה סלע: לכן לא מדוייק לומר שביטניה מקדים את המשושים.

חנה סלע: למעשה אין שם כל התקדמות.

יהודית נאות: מדוע בביטניה ניתן היה להפקיד תב"ע מבלי לעשות את תכניות הביוב?

חנה סלע: בתב"ע מקצים את השטח, את המשבצת המסויימת הזאת למיתקן הטיפול.

חנה סלע: זו משמעות ההליך של הפקדת תכנית התב"ע.

חנה סלע: המיתקן עצמו טרם תוכנן.

חנה סלע: אין אפילו הסכמה בין השותפים לתכנונו.

חנה סלע: הקרקע שייכת לעמק הירדן, הם אמורים ליזום את התכנית, אך לצערנו כבר עשרים שנה מדברים על ביטניה ואין כל התקדמות תכנון בפועל.

חנה סלע: כיום יש באתר בריכת חימצון עלובה וישנה והשפכים הגולמיים זורמים לירדן.

יהודית נאות: במידה ותיכנון מיתקן ביטניה היה מתקדם בקצב יותר מהיר, האם היית את, כיושבת ראש הוועדה, נותנת אישור למיתקן המשושים?

חנה סלע: קשה לי לדבר באופן היפותטי.

חנה סלע: כאשר מביאים תכנית לוועדה חייבים להביא אותה לדיון.

חנה סלע: אני לא מחליטה לבד.

יהודית נאות: ברצוני לקבל את חוות דעתך המקצועית כנציגת משרד הבריאות.

יהודית נאות: אילו היו מוצגות בפניך שתי התכניות והיית צריכה להחליט על אחת מהם, איזו הייתה עדיפה בעיניך.

יהודית נאות: נציג המשרד לאיכות הסביבה אמר בגילוי לב שיש להם העדפה לביטניה, אלמלא כל מיני נסיבות.

יהודית נאות: הם בכל אופן רואים את מיתקן משושים כזמני.

יהודית נאות: מהי עמדת משרד הבריאות?

שלום גולדנברג: משרד הבריאות מעדיף את מיתקן ביטניה כפתרון קונספטואלי טוב יותר, מהיותו מדרום לכנרת, מחוץ לאגן ההיקוות ומועד פחות לכל מיני בעיות שיכולות לקרות.

שלום גולדנברג: זה היתרון של ביטניה על פני מאגר המשושים.

שלום גולדנברג: החסרון הוא חסרון מקצועי, ונוגע לאותו קו מוביל שצריך לעבור לכל אורך מזרח הכנרת, מצפון לדרום, ולהוביל שפכים גולמיים למיתקן.

שלום גולדנברג: צינור זה עלול להתפוצץ ואז יישפך לכנרת כל מה שזורם באותו קו, וזו הבעיה מבחינתנו.

שלום גולדנברג: מבחינה זו יש יתרון בטיפול בשפכים במאגר משושים.

צבי אורטנברג: שמי צבי אורטנברג, ממינהלת הכנרת.

צבי אורטנברג: בפורום הזה אנחנו יושבים בפעם הראשונה, אך מרביתנו שותפים לדיון בנושא זה מזה עשר שנים לפחות.

צבי אורטנברג: משום כך כשמציגים את התמונה הסטטוטורית יש להסביר את התמונה המלאה.

צבי אורטנברג: כל אחד מאיתנו מביע את עמדתו על פי הערכת המצב שלו, ויש בינינו חילוקי דיעות.

צבי אורטנברג: לעניות דעתי ההתנגדות שאנחנו דנים בה כרגע הינה מבחינתה של הכנרת כמעט סקנדליסטית.

צבי אורטנברג: כיום השפכים של צפון מזרח הכנרת מאיימים על הכנרת.

צבי אורטנברג: הפתרון הקיים היום נשען על מאגר קטן של ארבעים אלף קוב הנמצא קרוב לכנרת, אשר הוקם בתחילת שנות השמונים.

צבי אורטנברג: מאגר זה מהווה פתרון גרוע אשר גלש כבר מספר פעמים.

צבי אורטנברג: ברגע שדרום הגולן רצה להתפתח היתה מינהלת הכנרת הראשונה לעצור את הפיתוח, על מנת למנוע את המצב בו נוספות יחידות דיור ובתי מלון כאשר נושא השפכים אינו פתור כהלכה.

צבי אורטנברג: במשך השנתיים-שלוש האחרונות ניהלנו מהלכים משפטיים נגד גורמים מקומיים ועצרנו קידום פרוייקטים מתוך התניה מוחלטת בכך שנושא השפכים ייפתר בצורה טובה יותר.

צבי אורטנברג: המהלך של מתן פתרון לבעיה נמצא בדיונים כבר שלוש או ארבע שנים.

צבי אורטנברג: תכנית מאגר המשושים שאני מחזיק בידי הינה מחודש מאי 98'.

צבי אורטנברג: במשך ארבע שנים מטפלים בנושא וקידומו מתעכב במבוכי הבירוקרטיה וההתנגדויות, מכל מיני סיבות.

צבי אורטנברג: אני מלווה פרוייקטים באגן ההיקוות של הכנרת כבר הרבה מאוד שנים וכיום המצב הוא שהשפכים של צפון הכנרת גולשים לתוך הכנרת, או מאיימים לגלוש.

יהודית נאות: האם השפכים כבר גולשים בפועל או מאיימים לגלוש?

צבי אורטנברג: קיימת גם גלישת שפכים בפועל, מאותו מאגר קטן בן ארבעים אלף קוב, שלא הספיק בגודלו.

יהודית נאות: נגד מי הגשתם תביעות?

צבי אורטנברג: הגשנו תביעה למשל נגד מלון כנר, שהינו אחד הספקים של אותם שפכים.

צבי אורטנברג: ניהלנו נגדו הליך משפטי למניעת הרחבתו, ומשום כך טופל המצב הקלוקל באופן חלקי.

צבי אורטנברג: מתוך שתי האלטרנטיבות הרלוונטיות שעליהן מדובר כרגע, חשוב לזכור כי גם לגבי הפתרון הגדול, שלכאורה מוגדר כפתרון הטוב יותר, קיימת מידה מסויימת של מחלוקת, אותה הציג נציג משרד הבריאות באופן חלקי.

צבי אורטנברג: קיים סיכון בהנחת צינור של שפכים גולמיים לאורך הכנרת.

צבי אורטנברג: צינור זה יחצה בדרכו נחלים, הוא נמצא כמה עשרות מטרים מהכנרת, אמנם בתוך האדמה, ומוביל לאורך עשרים וחמישה ק"מ שפכים גולמיים לדרום הכנרת.

צבי אורטנברג: בתפיסה הכוללת של הגנת אגן ההיקוות, כשמציגים את הפתרון הכולל של כל הכנרת, אילו שני הפתרונות היו רלוונטיים נכון להיום הייתי מעדיף את הפתרון הכולל של ביטניה.

צבי אורטנברג: אלא שאת אי הפתרון של ביטניה אני מלווה כבר שמונה עשרה שנה, כבר משנת 82' מטפלים בנושא במהלכים שונים.

יהודית נאות: מדוע זה המצב?

צבי אורטנברג: אילו היה מספיק זמן וכל הגורמים היו נוכחים כאן הייתי מסביר את הרקע.

צבי אורטנברג: המצב נובע מבעיות כספיות ומבעיות של תקשורת בין המערכות הנמצאות סביב הכנרת ומתקשות להסתדר ביניהם.

צבי אורטנברג: במצבה של הכנרת בשנת 2001, שהופך גרוע יותר מיום ליום, החרדה שלי לכנרת גדלה והולכת.

צבי אורטנברג: משום כך אני מחפש את הדרך לשיפור המצב כבר מחר בבוקר או בתוך שלושה חודשים, ולא בעוד מספר שנים.

יהודית נאות: האם אתה סבור כי מאגר המשושים יוכל לפעול בתוך שלושה חודשים?

צבי אורטנברג: אני מאמין שמאגר משושים יכול היה לפעול כבר בשנת 99, אילולא נעשו כל העיכובים לאורך הדרך.

יהודית נאות: באילו עיכובים מדובר?

צבי אורטנברג: מדובר בהתנגדויות.

צבי אורטנברג: לאה סיפרה על החלטת הוועדה המחוזית מלפני שבוע.

צבי אורטנברג: היה דיון קשה בנושא, וסוכם מה שסוכם.

צבי אורטנברג: נעשה תסקיר השפעה על הסביבה לפני כמה חודשים, אשר כופרים בטיבו.

צבי אורטנברג: הכל לגיטימי, אבל התוצאה היא שכבר ארבע שנים אנחנו נמצאים באותו מקום, וממשיכים להאמין בצורה כמעט עיוורת בפתרון של ביטניה שאי פעם יקום, ומשום כך לא פותרים את הבעיה בטווח הקצר.

צבי אורטנברג: ההגדרה של פתרון זמני הינה הגדרה מטעה.

צבי אורטנברג: הפתרון הזה הוא פתרון לטווח קצר.

צבי אורטנברג: גם אם פתרון ביטניה יוסכם מכל הבחינות הסטטוטוריות מחר בבוקר, הביצוע שלו יקח שנתיים שלוש לפחות.

צבי אורטנברג: הבעיה אינה הצינור מוביל השפכים אלא מיתקן הטיפול שיקלוט אותו בביטניה, אשר הקמתו תארך שנתיים שלוש.

יהודית נאות: כמה זמן ייקח להקים את מאגר משושים?

צבי אורטנברג: מאגר משושים יוכל להיות זמין בחודש מרץ הבא ולקלוט את הקולחים שייועדו להשקייה בסביבתו.

צבי אורטנברג: היה ובשנת 2004 יהיה מיתקן בביטניה שמסוגל לתת את התשובה, ישבו המוסדות המוסמכים ויחליטו האם מוטב להפסיק את השימוש במאגר המשושים בתיפקודו עד אז ולהעביר את השפכים הגולמיים עשרים ושישה קילומטר דרומה, או לעשות משהו אחר.

יהודית נאות: אני מבינה שאינך מאמין שמאגר ביטניה אכן יוקם.

צבי אורטנברג: גם אם אני מאמין שהוא יקום ביום מן הימים, אני מחפש את הפתרון הקרוב לטווח הקצר מכיוון שהכנרת מאויימת בכל יום.

צבי אורטנברג: כאשר מפלס הכנרת הולך ויורד אני חרד לה שבעתיים.

צבי אורטנברג: ברצוני לוודא שהנושא יפתר בהקדם האפשרי.

יהודית נאות: הבנתי את דבריך.

יהודית נאות: אם כך, בתור אדם החרד למצב הכנרת כפי שהצהרת, מהי עמדתך בנוגע להתנגדויות שהוגשו לגבי מאגר המשושים?

יהודית נאות: האם הם זניחות, האם עלינו לפסול אותם?

יהודית נאות: צבי אורטנברג להערכתי עלינו להעמיד בצורה הוגנת על כפות המאזניים את האלטרנטיבות.

יהודית נאות: האלטרנטיבה הנראית עדיפה הינה הקמת מאגר מקומי, שיהיה מוכן הרבה יותר מוקדם ויחוייב לעמוד בכל האילוצים שהמערכת מכתיבה לו.

יהודית נאות: יש לדרוש את הקמת כל החגורות הנדרשות ואת מילוי כל התנאים, כמובן לא תנאים מוגזמים.

יהודית נאות: לא ניתן להביא את הקולחים האלה למצב יותר טוב ממי שתיה, אך ניתן להפעילו על פי הנורמות המקובלות בארץ והמוסכמות על משרד הבריאות והמשרד לאיכות הסביבה.

יהודית נאות: במצבה הנוכחי של הכנרת האם יש מקום לדרישה שאיכות הקולחים שם תהיה טובה יותר מאיכות קולחים אשר הולכת להשקיית דשא אי שם בארץ?

יהודית נאות: האם היית אומר, כנציג מינהלת הכנרת, שיש מקום להחמיר את הדרישות?

צבי אורטנברג: אני מסכים עם הדרישה להחמיר את הדרישות אבל אסור להחמיר בצורה בלתי אפשרית אשר תמנע את יישום האלטרנטיבה הזאת.

יהודית נאות: משרד איכות הסביבה ודאי לא יגיש דרישות בלתי סבירות.

יהודית נאות: אם כך מבחינת איכות המים אתה מסכים שיש מקום להחמרה.

יהודית נאות: האם מבחינת הבטחון והערובות לגבי דליפה או גלישה של קולחים יצאת ידי סיפוקך בתכנית המוגשת למאגר המשושים?

צבי אורטנברג: אמנם כן.

צבי אורטנברג: משרד איכות הסביבה הביע לפני שבוע את תמיכתו בפרוייקט, בהתנייה שכל התנאים שהזכרת יסוכמו על ידי הגורמים הנוגעים בדבר ומינהלת הכנרת.

צבי אורטנברג: יש לי את הדברים בכתובים.

צבי אורטנברג: משרד איכות הסביבה נתן את מלוא הגיבוי לעניין, עם כל כאבי הבטן שקצת מלווים אותו.

צבי אורטנברג: קיימת מעבדה לחקר הכנרת, הנחשבת ליועץ המקצועי של משק המים.

צבי אורטנברג: מנהל המעבדה לחקר הכנרת כתב את תגובתו לשאלתי על הנושאים שנדונים כאן, וברצוני להקריא משפט מדבריו: :"יש לזכור שתכנית מאגר משושים היא הפתרון הזמין היחיד לבעיה המיידית של קולחי איכות מי הכנרת.

צבי אורטנברג: התכנית החלופית שהוגשה ובה הצעה להטיית הקולחים לאיזור ביטניה בעמק הירדן דורשת תיאום מינהלי מורכב ואישורה יארך זמן רב.

צבי אורטנברג: לכן למרות התובנה הטכנית שבתכנית החלופית, עד לביצועה המלא יש לפעול לאלתר לויסות זרימת קולחים בדרום רמת הגולן לכנרת".

צבי אורטנברג: זוהי הנחיה והמלצה חד משמעית של נציבות המים.

אליעזר כהן: רבותי, אתמול התקיימה ועדה של כל הגורמים במשק בנושא אנרגיה וגז טבעי.

אליעזר כהן: בוועדה זו נשמעה תלונה מדהימה על כך שרצים מהר מידי.

אליעזר כהן: פתאום יש מעשים, פתאום יש שר שפועל לקידום הנושאים החשובים הללו.

אליעזר כהן: שר התשתיות הוא שר במפלגה שלי.

אליעזר כהן: ד"ר מיכאל נודלמן, מומחה לאקולוגיה, גם הוא מהמפלגה שלי.

אליעזר כהן: אנחנו רגישים ביותר לנושאי אקולוגיה.

אליעזר כהן: הוצגו כאן באופן ברור הפרטים הטכניים של העניין.

אליעזר כהן: ידוע לי שגם אנשי המועצה האיזורית גולן רגישים לנושאי אקולוגיה ולאיכות סביבה.

אליעזר כהן: משרד התשתיות מצא את עצמו במצב קריסה בהרבה מאוד מערכות, ומנסה עכשיו לבנות סכר כשהמים כבר זורמים בואדי.

אליעזר כהן: יש לנו היום את הגרוע פחות והגרוע יותר, ועלינו לבחור בגרוע פחות.

אליעזר כהן: כך עושה המשרד לאורך החודשים האחרונים, תוך בחירה ויישום פתרונות.

אליעזר כהן: יתכן שישנם פתרונות טובים יותר.

אליעזר כהן: אני בטוח שהמועצה האיזורית היתה הולכת על פתרון טוב יותר אילו הוא היה מצוי ובר יישום.

אליעזר כהן: הם הולכים על פתרון שאינו אידיאלי אך גם אינו פתרון גרוע.

אליעזר כהן: אני בעד המהלך הזה, מאחר וכפי שתואר בינתיים זורמים קולחים לכנרת וקורים דברים איומים שעלינו לבלום כמה שיותר מוקדם.

אליעזר כהן: זו גישת המשרד ואנחנו תומכים במהלך של הקמת המאגר.

אליעזר כהן: אחרת יוקפאו הדברים ולא יזוז שום דבר, כמו שקרה במשק המים.

יהודית נאות: אנו דנים היום בשתי חלופות ובודקים את האפשרויות וההגבלות מבחינת לוח זמנים בכדי לגבש עמדה לקידום הנושא.

אליעזר כהן: אני מייצג את הציבור וגם את שר התשתיות.

אליעזר כהן: אני יודע שהכוונה היא להזיז דברים.

אליעזר כהן: חשוב לקדם את העשייה בארץ.

יהודית נאות: עד כה הבינונו כי אין מחלוקת על כך שאם מיתקן ביטניה היה ישים כיום חלק מהדיון הזה היה נחסך.

יהודית נאות: אולי אפילו היינו מגיעים להסכמות בנוגע להקמת מאגר רזרבי באתר משושים למקרים של פריצות ודברים מסוג זה.

יהודית נאות: אלא שנראה שמי שהיה צריך ליזום ביתר נחישות את קידום ביטניה, בעיקר לאור העובדה שהמצב הסטטוטורי מבחינת התכנון והבנייה הוא די טוב, לא עשה זאת.

יוחנן דרום: שמי יוחנן דרום, אני מהחברה להגנת הטבע.

יוחנן דרום: אנחנו מביעים התנגדות לתכנית מאגר משושים.

יוחנן דרום: מוסכם על כולם, כפי שהובן פה, כי הפתרון הטוב ביותר הינו בביטניה.

יוחנן דרום: הבעיה היא שאין דבר זמני במדינת ישראל.

יוחנן דרום: ברגע שעושים את הפתרון הזמני, הקבוע לא יבוצע, ולא חסרות דוגמאות לכך.

יוחנן דרום: בתוך עמנו אנו יושבים.

יוחנן דרום: המאגר הזה, במקום בו הוא יושב ובהיקף שלו, מייצג דבר קבוע.

יוחנן דרום: מדובר במיתקן של ארבע מאות ארבעים אלף קוב של ביוב.

יוחנן דרום: לאחר שיקימו אותו ישתמשו בו במשך עשרים שנה, עם כל ההשלכות של הדבר.

יוחנן דרום: לנו לא תהיה התנגדות למאגר אם הוא יוקטן ויוזז בכמה מאות מטרים ממיקומו הנוכחי, כי כיום הוא ממוקם במיקום מאוד רגיש, כך שהוא יזיק פחות וישמש כפונקציה זמנית בלבד.

יוחנן דרום: בשבוע שעבר נאמר לי שאנחנו מתאכזרים לכנרת, כאילו כולם כאן רחמנים ואנו האכזרים.

יהודית נאות: זוהי ההזדמנות לכל אחד להציג את נקודת מבטו.

יהודית נאות: זו בדיוק הסיבה שאנחנו מתכנסים פה.

יהודית נאות: כל אחד יחווה את דעתו וננסה להגיע למכנה משותף.

יוחנן דרום: לו היינו חיים במדינה מתוקנת, הדיון הזה לא היה מתקיים כלל.

יוחנן דרום: קיימת תכנית מיתאר ארצית לביוב, תמ"א 34, אשר נערכה בידי אנשים מתוך משרדי התשתיות, טובי המתכננים.

יוחנן דרום: הם קבעו שיהיה צינור מאסף לצד המזרחי של הכנרת, ומאגר ביטניה, שזה דבר החשוב ביותר, יושב מחוץ לאגן ההיקוות.

יוחנן דרום: עכשיו באים הרחמנים המקצוענים האלה ואומרים שיש חשש שהצינור יישבר, כאילו זה המאגר היחידי ומערכת הובלת ביוב בצינורות היא דבר יוצא דופן.

יוחנן דרום: כל מערכת ביוב בנוייה כך.

יוחנן דרום: לזאת יקרא עשיית מניפולציה על נתונים.

יהודית נאות: גם לי צרמה הנקודה הזו.

יהודית נאות: הצינורות הם אותם צינורות, כלומר אם יש סכנה לצינורות בדרך לביטניה יש להם סכנה גם בדרך למאגר משושים.

יוחנן דרום: תכנית המיתאר הארצית קבעה את הפתרון.

יוחנן דרום: זהו פתרון הקבע והוא הטוב ביותר.

יוחנן דרום: כמו כן ישנה תמ"א 13 לחופי כנרת האומרת שאסור להקים כאן דברים כאלה.

יוחנן דרום: אנחנו חוששים משלושה דברים.

יוחנן דרום: ראשית, לאיכות מי הכנרת.

יוחנן דרום: כולם כאן מציגים את הדברים כאילו אנחנו הירוקים מתנגדים ואנחנו רוצים לזהם את הכנרת.

יוחנן דרום: זהו אבסורד שלא יאמן.

יוחנן דרום: הדבר השני שמפריע לנו זו הפגיעה בשמורת הטבע, והדבר השלישי הינו הדימוי של הכנרת.

יוחנן דרום: מניחים את המאגר הזה על ציר התיירות שהינו אולי החשוב ביותר בכנרת, ובכך פוגעים בענף כלכלי וגם בדימוי של הכנרת.

יוחנן דרום: נעשה במקום תסקיר השפעה על הסביבה, ואני אומר כאן, ואמרתי זאת בוועדה המחוזית לפני שבועיים, הוא פשוט בושה וחרפה.

יוחנן דרום: יכול להיות שנלך לבית משפט על העניין הזה, משום ששם הביאו את המניפולציה על הנתונים לידי מצב נוראי, דווקא המשרד לאיכות הסביבה, שיש לו כאן שני כובעים.

יוחנן דרום: מצד אחד הוא תומך בתנאים לתכנית, חוות הדעת שלו על תסקיר ההשפעה על הסביבה פוסלת את התסקיר.

יוחנן דרום: ברצוני להזכיר כמה דברים שלא נלקחו בחשבון.

יוחנן דרום: מאגר המשושים נמצא בדלתא של נחלים, שנקראת הבתיחה.

יהודית נאות: אם הבינותי נכון את תסקיר ההשפעה על הסביבה, עורכי התסקיר דורשים איכות מי קולחים יותר טובה.

יהודית נאות: שמעתי מהדוברים הקודמים שאין להם התנגדות לכך וכולם מסכימים שאכן זו צריכה להיות הגישה.

יהודית נאות: כמו כן נדרשו בתסקיר ערובות מבחינת המבנה להבטחת אי גלישה של עודפים מהמאגר.

יהודית נאות: אלה היו שתי הנקודות המרכזיות בחוות הדעת של המשרד לאיכות הסביבה.

יהודית נאות: מה תהיה עמדתכם במידה ושתי השאלות המרכזיות האלה תיעננה?

יוחנן דרום: בכל מקרה אין מקום למאגר הזה שם, ואני אסביר מדוע.

יוחנן דרום: כשמדברים על איכות המים הקולחים מדברים על איכות מים ביציאה.

יוחנן דרום: הביוב מגיע בצורה גולמית ובשביל זה מביאים אותו למפעל הטיפול.

יוחנן דרום: כמו כן הנקודות שציינת אינן עונות לבעיות של הפגיעה בשמורת הטבע והפגיעה בדימוי של הכנרת.

יוחנן דרום: לא מניחים מאגר ביוב במקום כזה.

יוחנן דרום: קצנו כולנו לשמוע את העניין של האוייב של הטוב הוא הטוב ביותר, כאילו כולנו רצים כאן לאליפות העולם בבינוניות ולפתרונות מהירים.

יוחנן דרום: המאגר הזה מיועד לכל האנשים האלה, אשר כולם יושבים ומחכים.

יוחנן דרום: כמו שאמרה חנה סלע, לא הביאו לי תכנית על ביטניה אז אני לא דנה בה.

יוחנן דרום: כאילו הבעיות נעלמו מתחת לשולחן.

יוחנן דרום: למרות שיודעים שמאגר ביטניה הוא הפתרון, אף אחד מהגורמים פה לא מזיז אותו.

יוחנן דרום: הם עסוקים כל הזמן בלטעון טענות למה מעכבים את מאגר משושים.

יוחנן דרום: לכן עמדתנו הינה לקדם את מאגר ביטניה ונתנגד למאגר הזה.

יוחנן דרום: התכלית של המאגר הזה במהותה אינה למנוע את הזרמת השפכים לכנרת.

יוחנן דרום: אם כל אחד כאן היה מבצע את תפקידו, ויש לי הרבה דברים להגיד למינהל הכנרת על איך הדברים הגיעו לאן שהגיעו, המאגר הזה נועד לפתור בעיה אחת, והיא הקמת אלף שמונה מאות יחידות דיור בארבעה יישובים של דרום רמת הגולן.

יוחנן דרום: יחידות הדיור האלה עדיין לא קיימות.

יוחנן דרום: לכל היותר אולי עשרה אחוז מהם ייבנו בתוך חמש שנים.

יוחנן דרום: ולזה מיועד המאגר.

יוחנן דרום: עולה כאן שאלה של לוח זמנים.

יוחנן דרום: אנחנו מתנגדים מאחר ואנחנו רוצים את הדבר הטוב ביותר.

יוחנן דרום: אם הסוללה של המאגר הזה תיפרץ, כמו שקרה בנחל עוז, כתוצאה מכך שהדלתא הזאת נמצאת בתנועה, זהו איזור ססמי בעייתי, עלולים ארבע מאות ארבעים אלף קוב של ביוב לזרום לכנרת.

יוחנן דרום: במקרה כזה כל האדונים הנכבדים היושבים כאן ימצאו תירוצים מכאן ועד הודעה חדשה.

יוחנן דרום: את זה אני רוצה למנוע.

יהודית נאות: נציבות המים מכירה בפתרון של ביטניה כפתרון הטוב ביותר.

יוחנן דרום: כן, אבל היא תומכת בהקמת מאגר משושים.

יהודית נאות: היא תומכת בו כפתרון זמני.

יוחנן דרום: זה לא יהיה פתרון זמני, לאחר היקף ההשקעות שישקיעו בו.

שלום גולדנברג: המאגר אינו ממוקם בתוך שמורת הטבע.

יוחנן דרום: במידה והוא ייפרץ, גם נחל הזאקי וגם נחל המג'רסה יוצפו בביוב.

יונתן אמון: שמי יונתן אמון, אני מאגודת המים מי גולן, ומקדם את הפרוייקט בשם המועצה האיזורית.

יונתן אמון: אני "אשם" בכך שהפרוייקט הזה נמצא על השולחן.

יונתן אמון: אני יזמתי את הקמת המאגר הזה, לאחר ששנים אנו מוטרדים מזרימות ביוב לכנרת דרך מיתקנים שאינם ראויים לשימוש, כולל מאגר רמות, שהוא מאגרון ולא מאגר.

יהודית נאות: האמנם קיימת במשך שנים זרימת ביוב לכנרת?

צבי אורטנברג: זוהי הגדרה מרחיקת לכת לומר בצורה גורפת וסוחפת שבצפון מזרח הכנרת הביוב זורם ישירות לאגם.

צבי אורטנברג: אני טוען שהנושא לא פתור כהלכה, מפני שלפני עשרים שנה המצב היה שונה מבחינת רמת המידע והידע בנושא.

יהודית נאות: ברצוני להבין האם כיום יש או אין זרימה לכנרת.

יהודית נאות: אם אין זרימה, לשם מה צריך את מאגר המשושים, האם רק לצורך הרחבת היישובים?

צבי אורטנברג: גם כיום קיימים באיזור הזה מיתקני תיירות ויש בו ארבעה יישובים.

צבי אורטנברג: כל הגורמים הללו מייצרים מאות אלפי קוב של שפכים לשנה.

צבי אורטנברג: המצב הנוכחי טעון שיפור.

צבי אורטנברג: לכן ניהלנו את המשפטים נגד המערכות המקומיות, גם בכדי להפסיק את הרחבות הבנייה וגם בכדי לדרוש פתרון טוב יותר למצב.

יונתן אמון: בשנים 97-98', כשראינו את המצב העגום של הטיפול בשפכים בצפון מזרח הכנרת, יזמנו אנחנו, בעזרת אנשי מקצוע, חיפוש פתרון שיתן תשובה הולמת לאי זיהום הכנרת.

יונתן אמון: התשובה שמצאנו הינה על סמך ניסיון שצברנו בטיפול בשפכים בעשר השנים האחרונות, טיפול מוצלח באמצעות מאגרים ומתקני טיפול אקסטנסיביים.

יונתן אמון: חיפשנו את המקום האופטימלי שיגרום למינימום פגיעה בכנרת, מינימום פגיעה בשמורות טבע ובסביבה.

יונתן אמון: בדקנו ארבע חלופות אפשריות, ולבסוף הגענו לפתרון הזה כפתרון אופטימלי המסוגל לתת פתרון בתוך פרק זמן סביר, אם נתגבר על כל העיכובים הבירוקרטיים.

יונתן אמון: אנחנו מסוגלים בתוך שנה להעמיד מיתקן שימנע באופן מוחלט זרימת שפכים לכנרת, מצב הקיים כיום.

יונתן אמון: אנחנו כתושבי האיזור חרדים לאיכות מי הכנרת לא פחות מאלה שיוחנן מדבר בשמם.

יונתן אמון: אנחנו יזמנו את הפרוייקט הזה, בידיעה שעלינו לעבור אישורים של כל הגורמים, משרד הבריאות, השירות ההידרולוגי, ומינהלת הכנרת כמובן.

יונתן אמון: על פי דרישת משרד איכות הסביבה הכנסנו במעלה המאגר מיתקן טיפול מתקדם בקולחים שמביא את המים כמעט לאיכות של מי שתיה, על פי פרמטרים שלא קיימים היום בהגדרות התקנים.

יהודית נאות: מדוע לא עשיתם זאת מלכתחילה?

יונתן אמון: מלכתחילה ישנה הגדרה שתקפה היום, הקובעת שקולחים במיתקן בסדר גודל כזה צריכים לצאת מהמיתקן באיכות של עשרים שלושים.

יונתן אמון: אנחנו פועלים בדיוק על פי הגדרות התקנים והדרישות של משרד הבריאות, ואילו משרד איכות הסביבה הציב לנו רף גבוה פי כמה, ולמרות שהוא עוד לא אושר כתקן אימצנו אותו כלשונו.

יונתן אמון: הצגנו למשרד לפני שבוע וחצי תכנית לשידרוג המיתקנים במעלה המאגר, כלומר במאגר עצמו.

יונתן אמון: ארבע מאות אלף קוב ביוב שיוחנן מדבר עליהם יהיו ארבע מאות אלף קוב באיכות של כמעט מי שתיה.

יהודית נאות: ומה תעשו עם המים האלה?

יונתן אמון: נשתמש בהם להשקיה.

יונתן אמון: כל מאגרי הקולחים אצלנו, ללא יוצא מן הכלל, הם מאגרים שיש להם איטום פלסטי.

יונתן אמון: אנחנו הגורם המחבר את הטיפול מיצרן השפכים ועד המשתמש הסופי, החקלאי.

יונתן אמון: הכל נעשה דרכנו ואנחנו דואגים לכך שאיכות המים לא תזיק לסביבה ולא לגידולים החקלאיים.

יונתן אמון: לכן יש לנו פתרון של השקיה כבר היום.

יונתן אמון: כל קוב מים שנפיק מהמאגר הזה יקטין ניצול של מי נחל משושים.

יונתן אמון: כיום אנו משתמשים בכמיליון קוב ממי הנחל להשקיית שטחים.

יונתן אמון: יחד עם זאת, אנחנו לא נלחמים על המים האלה.

יונתן אמון: במידה ויקום מיתקן ביטניה ורשויות הבריאות יראו בו פתרון מועדף, נפתח את המגוף ונעביר את המים מהמאגר למיתקן ביטניה.

יונתן אמון: יש לנו מספיק מים ממקורות אחרים בכדי להשקות היום את המטעים.

יהודית נאות: באיזה מקורות אתם משתמשים להשקיה?

יונתן אמון: יש לנו הקצבת מים ויש לנו מפעלי מים, כולם על פי רשיונות של נציבות המים.

יונתן אמון: חלקם מאגרים למים מלאים, חלקם קידוחים וחלקם שאיבת מים מלאים בצורות אחרות.

יונתן אמון: אנחנו מספקים שני שליש מכמות המים שהאיזור צורך.

יונתן אמון: מתוך כארבעים וחמישה מיליון קוב בשנה מופקים שני שליש בהפקה עצמית שלנו.

יונתן אמון: נוכל להסתדר גם ללא אותם מאתיים או שלוש מאות אלף קוב של המאגר.

יונתן אמון: עד כה מתוך דאגה לשמירת הכנרת קידמנו את המהלך הזה ושידרגנו אותו על פי בקשת משרד איכות הסביבה.

יונתן אמון: גם אם יישפכו מים לכנרת הם ישפרו את איכות המים בכנרת, כי המליחות של מי הקולחים אצלנו היא 100 PPM כלורידים, לעומת 250 בכנרת.

מקסים לוי: כל מי שהיה שותף להקמת מאגר באיילון, בלוד, ברמלה, במודיעין ובכל האיזורים האלה, מודע היטב לנושא הקמת המאגרים.

מקסים לוי: בשנות השמונים החל הדיון במשרד הפנים בהקמת מאגרים כאלה, עוד לפני מצוקת המים.

מקסים לוי: אני גר מול המאגר.

מקסים לוי: כאשר המאגר עובד בצורה נכונה נחל איילון לא מסריח.

מקסים לוי: מאגר איילון סמוך מאוד ליחידות המגורים על כל ציר הדרך של רמלה לוד והמושבים ואינו מהווה מיטרד כאשר מתחזקים אותו ומנצלים אותו כראוי.

מקסים לוי: אני מניח שוועדות התכנון שבחנו את הקמת המאגר לקחו בחשבון את כל הפרמטרים הדרושים מבחינה מקצועית וסביבתית.

מקסים לוי: הצרה היא שהבירוקרטיה במדינת ישראל יוצרת מחסום להקמת דברים כאלה.

מקסים לוי: המיתקן הזה יטהר את המים שזורמים לנחלים.

מקסים לוי: כיום הגישה היא לקחת מהמאגרים מים לשימוש חוזר ברשויות המקומיות ולצרכי השקייה, בכדי לסייע לחסכון בשימוש במים שפירים.

מקסים לוי: הניצול הזה הוא חשוב מאוד במצב של מצוקת המים הקיימת היום.

מקסים לוי: בנוגע לסכנת הגלישה, יש להפיק לקחים ממאגרים אחרים וניתן בטיפול יעיל למנוע זאת.

מקסים לוי: לכן אני סבור שאסור לעצור את הקמת המאגר אף יום אחד נוסף.

צבי רבהון: שמי צבי רבהון, אני ממשרד החקלאות, אני יושב ראש הוועדה ההנדסית הבוחנת תכניות של מאגרים לפני שהם מאושרים לביצוע, מבחינה הנדסית.

צבי רבהון: היות ונציבות המים היתה שייכת בעבר למשרד החקלאות הוועדה נשארה שם בירושה.

צבי רבהון: זהו הגורם ההנדסי המאשר את התכנית ההנדסית של המאגר.

יהודית נאות: האם תוכל להבהיר לי מדוע לא הוגשה עד היום תכנית הנדסית לגבי מיתקן ביטניה?

צבי רבהון: הוועדה שאני עומד בראשה מקבלת את התכניות מיזמים או המתכננים, ותפקידנו הוא לבדוק את התכנית.

משה כהן: התכנית שהזכירה חנה משנת 98' הינה תכנית רעיונית בלבד, ואילו צבי מדבר על תכנית המיתקן עצמו.

משה כהן: כשאני הולך לבנות מאגר כזה אני מבקש מצבי רשות לבצע את העבודה.

משה כהן: היתר בנייה היום לא קיים למיתקן.

צבי רבהון: כאשר תכנית מגיעה לידינו היא נבדקת מבחינה הנדסית לכל פרטיה, אנחנו מאוד מודעים לרגישות של האיזור הזה והמאגר נבנה מראש עם מקדמי בטחון מאוד גבוהים.

יהודית נאות: האם המבנה מתוכנן למנוע מצב של גלישה אפשרית?

צבי רבהון: קיימים שני סוגים של גלישה.

צבי רבהון: האחד הוא גלישה של הסוללה עצמה, ובעיקר לזה אני מתייחס, כולל ידיעה שיש תקנים לרעידות אדמה באיזור הזה.

צבי רבהון: חומר הבנייה עצמו הוא חזק מאוד ולכן אין חשש של אי ודאות.

יהודית נאות: האם דעתך נוחה מהתכנית שהוגשה?

צבי רבהון: חשוב לציין כי מאגר נחל עוז היה מאגר מאוד בעייתי מראשיתו.

צבי רבהון: הוא מאגר עם סוללות נמוכות בהרבה.

צבי רבהון: חומר הבנייה כאן הוא אבן, שיש לה פרמטרים של חוזק שהם לאין ערוך גבוהים יותר.

יהודית נאות: האם אתה מוכן לומר בוועדה, ותוכל לתת לנו ערבויות לכך שמבחינה הנדסית המיתקן הזה הוא במאה אחוז בטוח ואין סכנה?

יהודית נאות: הדבר יופיע בפרוטוקול, במידה ומישהו יבוא אחרי לכנסת ויחפש את האחראי.

צבי רבהון: אנחנו אחרים לכך.

צבי רבהון: החולשה היחידה של האיזור היא נושא רעידות האדמה.

צבי רבהון: החומר הוא מאוד חזק, השתית מאוד יציבה והמבנה הוא לא גבוה.

צבי רבהון: מצד שני יש ניסיון רב וידע על קוים שנמשכים לאורך רב.

צבי רבהון: ככל שהצינור יותר ארוך הסכנה גבוהה יותר.

יהודית נאות: אם כך מדוע לא נבדקו חלופות במקום הבעייתי הזה בטווח יותר קצר?

צבי רבהון: אני זוכר שהיו חלופות אחרות ובדקנו אותם.

יונתן אמון: החלופה שנבחרה הינה הבטוחה ביותר ברדיוס של עשרה קילומטר.

יהודית נאות: יוחנן אמר שאם היו מזיזים את המאגר במאתיים מטר המצב היה טוב יותר, ולכן שאלתי על חלופות.

יוחנן דרום: אומר לך מדוע, כשזזים מאתיים מטר כלפי מזרח למשל, נמצאים על תשתית של סלע ולא בתוך מניפת הסחף.

יונתן אמון: מה שאתה אומר עכשיו אינו נכון באופן מוחלט.

יונתן אמון: אנחנו בדקנו ברגל עם מתכננים ברדיוס של קילומטרים מסביב.

יונתן אמון: זהו המקום היחיד שאפשרי לביצוע ברדיוס של עשרה קילומטר.

יהודית נאות: אם אני מתייחסת אליך כאל היזם ואל יוחנן כאל המתנגד, אני רוצה לדעת מיהו הגורם האובייקטיבי לבדוק את הטענה הזאת.

יהודית נאות: האם זה מר רבהון או גורם אחר.

יהודית נאות: מי הגורם הממשלתי שיבדוק ויקבע מהו המקום האופטימלי להקמת המיתקן.

יהודית נאות: אני שואלת את מר רבהון, את מינהלת הכנרת, את המשרד לאיכות סביבה ומשרד הבריאות, האם הטענה של יוחנן, שהסטה במאתיים מטר של מיקום האתר היתה מיטיבה את הבטיחות של המאגר הזה הינה טענה נכונה.

נסים זאב: עלינו לקחת בחשבון, מאחר ואנו חיים בעידן של טרור, שעלולים לנסות לפוצץ את הצינורות באופן מכוון באיזו שהיא צורה.

נסים זאב: ידוע שיש כוונה לחבל דווקא בצינורות.

נסים זאב: אם מקימים מיתקן, יש לנסות לקחת זאת בחשבון תוך כדי התכנון.

צבי רבהון: לנו כוועדה יש בעיה, אנחנו לא יצרני חלופות אלא רק בוחנים את החלופות שמוצגות.

צבי רבהון: מקובל עלינו שגם ליזמים או למתכננים יש ראיה ושיקול דעת וכשהם בונים את החלופות הם שוקלים את הדברים.

צבי רבהון: יש בנוסף לכך עוד כמה ועדות בנציבות המים הבוחנות גם הם בין השאר אספקטים כאלה וגם נציגים של השירות ההידרולוגי עושים זאת במקביל.

יונתן אמון: החלופות השונות נדונו עם הגופים הירוקים.

יונתן אמון: היו לפחות שני מפגשים בשטח לבחינת הנושא.

יונתן אמון: היו ארבע חלופות וכל הגורמים בחנו אותם בשטח, המתנגדים ומחייבים, אנשי מינהלת הכנרת, החברה להגנת הטבע ורשות השמורות.

יונתן אמון: בדקנו את החלופות אחת לאחת ובסופו של דבר זאת היתה החלופה המועדפת.

צבי רבהון: יושב בוועדה נציג של רשות שמורות הטבע אשר הביע התנגדות גורפת לבניית מאגר בכל המרחב של איזור הכנרת.

צבי רבהון: לא היתה לו התנגדות לחלופה הנבחרת.

צבי רבהון: אני חושב שהוא אפילו ראה אותה מבין כל האפשרויות כחלופה אפשרית.

יהודית נאות: הוא יציג את עמדתו בהמשך.

יהודית נאות: ברצוני לדעת מה עמדתך לגבי החלופות שנבדקו.

יהודית נאות: האם זו החלופה הטובה ביותר?

צבי רבהון: ככל שאני יודע כן.

צבי רבהון: ברצוני להוסיף ביחס למה שנאמר כי באיזורים בעלי טופוגרפיה קשה לא ניתן לבנות מאגר.

צבי רבהון: זה לא מעשי.

צבי רבהון: יש מראש איזורים שעל הסף נידחים, כולל במקום שצריך לחצוב בו חציבה בבזלת קשה.

צבי רבהון: ככל שהטופוגרפיה מתונה יותר יהיה לנו מאגר שהצורה הגיאומטרית שלו תבטיח יציבות רבה יותר.

צבי רבהון: בסך הכל בראיה כוללת של התכנית והמערכת, הוועדה שאני יושב ראש שלה, ומיוצגים בה גופים שונים, בעיקר מהנדסים, קיבלה את התכנית הזאת.

יהודית נאות: ברצוני לסכם את מה שהבנתי מדבריך, כי מתוך החלופות שהונחו לפניך החלופה הזו מניחה את דעתך, מבחינת כל מה שידוע לך ברגע זה, בהיבטים שאתה בחנת.

אלי שדות: שמי אלי שדות מרשות שמורות הטבע והגנים הלאומיים.

אלי שדות: ברצוני לחזק דברים שלא נאמרו בהדגשה מספיקה.

אלי שדות: כל אחד יודע שהאיזור של שמורת הבתיחה הינו אחד האיזורים הדינמיים מבחינת זרימות מים.

אלי שדות: זהו איזור מאוד בעייתי מהבחינה הזאת.

יהודית נאות: אבקשך לקחת בחשבון בדבריך את העובדה שקבעה חנה, נציגת משרד הבריאות, שלמעשה אין לפנינו שתי חלופות.

יהודית נאות: ביטניה איננה חלופה בשלב זה, ואי אפשר להתעלם מכך.

יהודית נאות: אף אחד לא הגיש עד כה תכנית למיתקן ביטניה.

יהודית נאות: אני יודעת שאין זה תפקידך לעשות זאת, אך ברצוני לדעת מה התייחסותך.

אלי שדות: אנחנו בדקנו את הנושא עם אדם העוסק בנושא כבר עשרות שנים.

אלי שדות: שמו פרופ' משה ענבר, והוא עבד על נושא הנחלים.

אלי שדות: הסכנה הגדולה ביותר היא סכנת הגלישות, מכיוון שיש באיזור זרימות תת קרקעיות.

יהודית נאות: מהי עמדתך לגבי ההשקיה באמצעות המים?

אלי שדות: אני לא מדבר כרגע נושא ההשקיה.

אלי שדות: אני לא מומחה לגיאומטריה הנדסית, אבל יש לתת את הדעת על כך שהמיתקן ייבנה על מניפת סחף פעילה, כלומר אנו בונים דבר נהדר על תשתית שמחר עלולה להיסחף.

יהודית נאות: מה הפתרון שאתה מציע?

אלי שדות: הפתרון הוא עניין של כסף.

אלי שדות: על מדינת ישראל למצוא את האמצעים ולבנות את המיתקן בביטניה.

שלמה כץ: האחראים לבניית מיתקני ביוב אלה הרשויות המקומיות.

שלמה כץ: אין שום אינטרס לרשות מקומית לבנות מיתקני ביוב, מאחר וזה עולה הרבה כסף.

שלמה כץ: בטח לא רשות מקומית שיושבת על הכנרת ויכולה לשאוב מים ישירות מהכנרת.

שלמה כץ: מתי כן יבנו את ביטניה, כשמשרד איכות הסביבה תובע את הקמת המיתקן, ועוצר את ההתפתחות בגולן או במועצה איזורית עמק הירדן, וכשאין מים בכנרת, אז אולי יתחילו לבנות את המיתקן.

שלמה כץ: אם תהיה השנה עוד שנת בצורת, הדבר הטוב היחיד שעשוי לצאת מזה יהיה שיתחילו לבנות את ביטניה.

אלי מלכה: ברצוני להדגיש שעמדת המועצה האיזורית גולן הינה שאנחנו מחייבים את הקמת ביטניה.

אלי מלכה: אנחנו רוצים ומבקשים ומייחלים להקמת המיתקן הזה.

אלי מלכה: זו עמדתנו הראשונה.

אלי מלכה: אלא שעד אז, עד שיוקם מיתקן ביטניה, צריך להקים מיתקן ביניים.

אלי מלכה: אנחנו רואים במאגר משושים כחלק טיפולי בכל נושא הקולחים מצפון מזרח כנרת ולאורך מזרח הכנרת עד ביטניה.

אלי מלכה: מאגר משושים יהיה חלק מהטיפול הכולל והתחברות למובל המזרחי שייקח את הקולחים לביטניה.

יהודית נאות: האם אתה מעריך שאם תקום ביטניה תסגרו את מאגר משושים?

אלי מלכה: אני לא מעריך, אני מתחייב לכך, עם כל הערובות שניתנו לכך בפרוטוקול הזה, בפרוטוקול בוועדה המחוזית ובישיבה אצל מנכ"ל המשרד לאיכות הסביבה.

אלי מלכה: אני מתחייב בשם המועצה האיזורית גולן כי ביום שיוקם מיתקן ביטניה אנחנו פותחים את המגוף ומתחברים אליו.

אלי מלכה: אנחנו לא רוצים את הקולחים בתוך צפון מזרח כנרת.

אלי מלכה: אנחנו רוצים כנרת נקיה ויפה.

אלי מלכה: אנחנו מתפרנסים מהכנרת וחיים לחופיה, זה הנוף שלנו ושם אנחנו רוצים לבנות את יחידות הדיור הנוספות.

אלי מלכה: אני חושב שזה נכון להזרים את הקולחים לביטניה, באופן חד משמעי.

אלי מלכה: אלא שבכדי למנוע את מה שמסבירים במילה יפה כגלישת הביוב לכנרת ובצורה יותר בוטה זרימת החרא לכנרת, אנחנו מחוייבים בבניית מיתקן משושים.

יהודית נאות: האם הייתם בונים את המיתקן הזה אלמלא רציתם להתרחב?

אלי מלכה: אנחנו בונים את המיתקן כדי למנוע את זרימת הקולחים לכנרת, כדי לבנות בתים ויחידות אירוח וכדי לבצע את התכנית שהשקענו בה הרבה מאוד שנים של בניית בתי מלון באיזור צפון מזרח כנרת, אשר אושרה בכל הוועדות הסטטוטוריות, כולל הארציות.

אלי מלכה: אנחנו מנועים ולא מעוניינים לתת מתן היתרי בנייה ליחידות דיור ביישובים, ומשרד איכות הסביבה ומשרד הבריאות גם הם מונעים זאת מאיתנו.

אלי מלכה: אנחנו כרשות לוקחים הלוואות כדי לבנות את המיתקן הזה.

אלי מלכה: אנחנו לא מקבלים מימון מהאוצר וזה עולה לנו הרבה כסף, כי חשוב שנעשה את זה.

אלי מלכה: ברצוני להתייחס למספר נתונים שנאמרו כאן.

אלי מלכה: מאגר משושים מתוכנן לארבע מאות ארבעים אלף קוב, למרות שעל פי כל התכניות עד שנת 2010 נצטרך מאגר למאה חמישים אלף קוב בלבד.

אלי מלכה: אנחנו בונים אותו לארבע מאות אלף קוב כמקדם בטחון שהמתכננים דרשו.

אלי מלכה: המאגר יהיה קיים לנצח, ואם הוא לא ישמש לקולחים הוא ישמש למים שפירים שיבואו מהמשושים כדי להשקות את השטחים.

אלי מלכה: אנחנו לא נפרק את המאגר אלא נשנה את ייעודו.

אלי מלכה: המאגר נמצא מחוץ לשמורת הטבע, וממוקם במרחק של למעלה משלושה קילומטר מהכנרת.

אלי מלכה: בכך אני סותר את טענותיו של יוחנן.

אלי מלכה: לגבי נושא החלופות, החלופות נבחנו ונבדקו על ידי מיטב המומחים.

אלי מלכה: אנחנו לא אנשי מקצוע ברשות, אנחנו שוכרים את אנשי המקצוע הטובים ביותר והתכניות שלהם הולכות לשיפוט אצל אנשי המקצוע של המדינה.

אלי מלכה: כל הגופים מטעם המדינה מאשרים את התכנית.

אלי מלכה: חשוב מאוד שבסופה של ישיבה זו נברך ונאשר את הפרוייקט הזה.

אלי מלכה: כל יום שנקדים בביצועו ימנע זרימה של ביוב לכנרת.

מירב פלג: ברצוני להציג את עמדת משרד התיירות, אם כי עמדתנו מתגמדת ליד כל הדברים הרי הגורל שנאמרו פה.

מירב פלג: יוחנן הזכיר את נושא הדימוי של הכנרת.

מירב פלג: זה דבר שאינו כה מוחשי כמו שאר הדברים שנאמרו פה, אך מדובר על הערך של הכנרת ועל הדימוי החשוב והמקום שלה בתיירות, ובראש ובראשונה לתיירות צליינית.

מירב פלג: בימים הקשים שלנו היום בתיירות זהו כמעט פלח השוק היחיד שעדיין שומר על איזו שהיא קביעות ומגיע לארץ.

מירב פלג: זה כמעט מובן מאליו שמיתקן מסוג זה ליד בית סיידא, שהינו איזור מאוד חשוב לצליינים, נראה בלתי מתאים.

מירב פלג: איזור צפון הכנרת מוגדר בתמ"א 12 כאיזור שלא אמור להיות מפותח פיתוח אינטנסיבי.

צבי נור: שמי צבי כנור, אני סגן נציב המים.

צבי נור: ברצוני לומר משהו שעשוי להרגיז את הנוכחים.

צבי נור: אני חושב שמי שמתיימר לשמור על איכות המים בכנרת ומתנגד למאגר, או שאינו מבין מה שהוא אומר או שאינו אומר את האמת.

צבי נור: יושב פה האיש שלנו האחראי על ניטור הכנרת.

צבי נור: הוא יוכל להסביר בכמה מילים מה משמעות לכנרת במצבה הנוכחי, כשאינה מקבלת מי שטפונות חורף, לכל כמות קולחים הזורמים אליה.

צבי נור: המאגר הזה זרם לכנרת בחודש אפריל 2000, וכל כמות היום היא קריטית.

צבי נור: לכן אנחנו עומדים על כך שהמאגר יוקם לאלתר.

יהודית נאות: האם עמדתך מתואמת עם עמדתו של שמעון טל נציב המים?

צבי נור: ודאי שאני מתואם עם שמעון טל, אני סגנו.

יהודית נאות: בחודש מאי קיבלתי ממנו תשובה שאינה זהה למה שאתה אומר עכשיו.

צבי נור: מאחר והשתתפתי איתו בישיבה במשרד לאיכות הסביבה והצגנו את העמדה הזאת יחד, הרי שאם הוא כתב משהו אחר זו ודאי אי הבנה.

צבי נור: העמדה היא חד משמעית.

צבי נור: מאחר וקיימת בעיה של הולכת קולחים גולמיים לאורך הכנרת למרחק גדול, אני חושב שבעתיד, גם אם יקום מיתקן ביטניה, צריך יהיה לעשות טיפול מוקדם בקולחים לרמה כזאת שאם חלילה יקרה משהו בדרך ייגרם נזק מינימלי לכנרת.

צבי נור: לכן לא בטוח שיהיה צורך לבטל את המיתקנים בעתיד.

צבי נור: מכל מקום נכון להיום מיתקן ביטניה לא קיים ואת מניעת גלישת הקולחים יש לעשות באופן מיידי.

צבי נור: העניין הזה חשוב גם לעתיד וגם היום.

צבי נור: בנוגע לכל הטענות בדבר הצורך לשנות קצת את התכנית ואת מיקומה, נראה שלא מדובר בתכנית או במיקום אלא בפטנטים לדחיית העניין.

צבי נור: עמדתנו היא שלא צריך לקבל שום שינוי.

צבי נור: המאגר במקומו הנוכחי קיבל אישור של אגף מאגרים, הוא מספיק טוב והוא הכרחי ומייד.

משה כהן: אני מייצג את קרן קיימת לישראל.

משה כהן: בנושא החלופות, קיימת חלופה פשוטה ולדעתי גם לא יקרה יותר מהחלופה הזאת, והיא להתפיל את מי הביוב למי שתיה בצורה מלאה ולהכניס אותם לכנרת.

משה כהן: אני במקצועי מהנדס מים.

משה כהן: אנחנו בונים הרבה מאוד מאגרי ביוב, בנינו כמאה מאגרים בעשור האחרון, ובכולם אנחנו רואים את הבעיה של ביוב שנקרא 20-30.

משה כהן: דיברנו מזמן על ירידה ל5-5- או למי שתיה, ואז לא תתקיים הבעיה הזאת בכלל.

יהודית נאות: האם לא קיימת מלכתחילה התנייה להפוך את המים במאגר הזה ל5-5-?

משה כהן: אני מדבר באופן כללי ולא לגבי המקרה הפרטי הזה.

משה כהן: מבחינתנו בקרן הקיימת, נבצע את מה שייקבע.

משה כהן: אנחנו הולכים להשקיע פה הרבה כסף, בין חמישה לשישה מיליון שקל.

משה כהן: הצענו שביטניה תהיה הפתרון, אך הבעיה היא מימון הצינור העוקף.

יהודית נאות: משרד האוצר הוא שצריך לתת לנו את הפתרון הכספי.

יהודית נאות: נשמע את עמדתו לקראת סוף הדיון.

ד"ר ישעיהו בראור: ברצוני להבהיר את העובדות.

ד"ר ישעיהו בראור: נאמר פה שמי המאגר יהיו באיכות מי שתייה אך זה בפירוש לא נכון.

ד"ר ישעיהו בראור: למאגר הזה יש היסטוריה.

ד"ר ישעיהו בראור: בתחילה היה מדובר במים באיכות של 20-30, אחר כך רצינו מיתקן שיתן איכות גבוהה להשקיה בלתי מוגבלת.

ד"ר ישעיהו בראור: בסופו של דבר הוחלט על פשרה כזו או אחרת, לפיה אלה מים שאם יגלשו לכנרת ייגרמו לנזק.

יהודית נאות: מחמת הרגישות של המקום ומחמת ההתנגדויות, ובכדי לקצר הליכים, מדוע לא הוחלט מראש על איכות המים הקרובה ביותר למי שתיה?

ד"ר ישעיהו בראור: המועצה האיזורית התנגדה מאוד לעניין הזה בגלל עלותו.

יהודית נאות: מה ההבדלים בעלויות, באיזה סדרי גודל כספיים מדובר?

יונתן אמון: העלות הנוספת היא לא משמעותית.

יונתן אמון: אנחנו כל הזמן ענינו לסטנדרטים שהרשויות הכתיבו.

יהודית נאות: ומה אם המשרד לאיכות הסביבה יכפה עליכם מים באיכות ממברנלית?

יונתן אמון: זה מה שהוא כופה עלינו כבר כיום.

יונתן אמון: לפני שבוע בא המשרד לאיכות הסביבה והציע לנו איכות שדורשת טיפול ממברנלי, ואנו הסכמנו לכך מייד.

יונתן אמון: מעולם לא אמרנו לא לתקן.

ד"ר ישעיהו בראור: ברצוני לתקן ולהבהיר כי אמנם באותה ישיבה אצל מנכ"ל המשרד הם הסכימו אך שבועיים אחר כך בדיון בנציבות המים הם חזרו בהם מהסכמתם.

יהודית נאות: משרד איכות הסביבה, האם אכן הצבתם דרישה כזאת?

יהודית נאות: האם מקימי המיתקן יוכלו לקבל היתר כל שהוא מבלי שיקיימו את הדרישה הזאת שלכם?

שלמה כץ: אנחנו לא נותנים היתרים אלא ועדות התכנון והבנייה.

שלמה כץ: הם יכולים לקבל את ההמלצות שלנו או שלא לקבלם.

יהודית נאות: האם התניתם את המלצתכם במים באיכות ממברנלית?

שלמה כץ: אכן קבענו זאת בתנאים שהצבנו.

יהודית נאות: ברצוני לראות העתק של החלטת הוועדה המחוזית.

לאה גנדליין: יש לי אותה עמי, אך היא עדיין לא עברה את האישורים ועדיין לא עבר עליה היועץ המשפטי.

יהודית נאות: האם נוכל לקבלה בשבוע הבא לוועדת הפנים של הכנסת?

לאה גנדליין: אשלח אותה ברגע שתהיה מוכנה.

יהודית נאות: אם כן מה תהיה איכות המים במיתקן?

אלי מלכה: בדיון שהתקיים בחמישה עשר ליולי אצל מנכ"ל משרד איכות הסביבה, בהשתתפות ישעיהו ואחרים, הצגנו באמצעות המהנדסים והמתכננים שלנו מערכת טיפול במים על פי דרישות המשרד לאיכות הסביבה,

יהודית נאות: באיזו דרגת טיפול מדובר?

אלי מלכה: אני לא איש מקצוע בנושא הזה.

אלי מלכה: אנחנו הגשנו את התכניות לדיון מקצועי במשרד לאיכות הסביבה ובמשרד הבריאות ונדרשנו להקים מיתקנים שהיו מתוכננים לשלב ב' כבר בשלב א', מיתקנים מקדימים למאגר עצמו, בכדי שאם חלילה תהיה גלישה או פריצה המים במאגר יהיו באיכות סבירה.

אלי מלכה: התחייבנו לכך שאיכות המים תעלה על כל התקנים המחמירים העתידיים שטרם אושרו.

ד"ר ישעיהו בראור: למעשה התקיימו שלושה דיונים בנושא.

ד"ר ישעיהו בראור: בדיון הראשון הוחלט על איכות ממברנלית.

ד"ר ישעיהו בראור: בדיון השני הוחלט על פשרה על מים שאינם באיכות מי כנרת אלא גרועה יותר, אך הינם טובים יותר מהתקנים של ה20-30-.

יהודית נאות: מה יהיה התקן במיתקן?

ד"ר ישעיהו בראור: הבעיה היא שתקן ה5-5- מדבר רק על שני פרמטרים.

ד"ר ישעיהו בראור: אנחנו מדברים על שורת פרמטרים נוספים, לרבות חנקן וזרחן, שהינם קריטיים לכנרת.

ד"ר ישעיהו בראור: בדברים האלה לא קיבלנו את כל דרישותינו.

יהודית נאות: אני פונה לנציג משרד האוצר.

יהודית נאות: במשך השעתיים האחרונות שמענו את נציגי כל הגורמים הרלוונטים, מלבד נציגי מועצה אזורית עמק הירדן, שהוזמנו ולא הגיעו, ולפי הבנתי הם אלה שהיו צריכים לקדם את נושא ביטניה.

יהודית נאות: גם למשרד האוצר יש חלק בנושא, מאחר שאם יוחלט להקים את מאגר המשושים מוסכם על כל הנוכחים שלמעשה זהו פתרון זמני בלבד והפתרון הסופי הוא ביטניה.

יהודית נאות: בהקשר זה, מעבר לבעיות של הגשת התכניות הרלוונטיות למיתקן, קיימת בעייה תקציבית.

יהודית נאות: מהי עמדת האוצר בנושא?

ארז ימיני: ברצוני להתנצל על האיחור.

ארז ימיני: אינני יכול לנתק את הדיון מהתמונה הכוללת.

ארז ימיני: אתחיל מהיעדים שהממשלה קבעה להשבת קולחים.

ארז ימיני: הממשלה קבעה יעדים להשבת קולחים בהיקף של בין ארבע מאות לחמש מאות מיליון קוב לשנת 2010.

ארז ימיני: כדי להגיע ליעדים אלה יש צורך במאגרי קולחים.

ארז ימיני: השבת קולחים הינה בין החלופות הזולות ביותר להרחבת היצע המים לפני הקמת מיתקני התפלה בעלויות גבוהות בהרבה.

יהודית נאות: בוועדה המחוזית בדיון האחרון נכח נציג של ראש הממשלה.

ארז ימיני: בהמשך דבריי אתייחס לנושא הספציפי של המאגר הזה.

ארז ימיני: ברצוני להתחיל בהצגת התמונה הכוללת.

יהודית נאות: האם על פי סדר העדיפות הלאומי של ממשלת ישראל נכון להיום נכנס נושא ביטניה לתקציב לשנת 2001 או לשנת 2002?

ארז ימיני: נכון להיום קיים תקציב להשבת קולחים וכמעט ואין מגבלה תקציבית בנושא זה.

ארז ימיני: בנושא מיתקני טיהור קיים תקציב להלוואות, מכיוון שבכל הרשויות בארץ מכוני טיהור מוקמים בעזרת הלוואות, למעט מספר מכוני טיהור באיזורים מוגדים שנקבעו בהחלטת ממשלה.

יהודית נאות: האם משמעות הדבר שמאגר משושים יהנה מתקציב ואילו למיתקן ביטניה אין פתרון תקציבי?

ארז ימיני: מאגרי קולחים ומפעלי השבת קולחים הינם פרוייקטים המקבלים מענקים בשיעור של בין ארבעים ובמקרים מסויימים עד שישים אחוזים.

ארז ימיני: בעניין טיהור השפכים והפיכתם לקולחים, בעלותם נושא התושב בעצמו בחשבון המים שהוא משלם, מה שנקרא אגרת ביוב.

ארז ימיני: התושב נושא במלוא העלות והרשות המקומית למעשה לוקחת הלוואה ומעדכנת את חוקי העזר כך שהאגרה שמשולמת בכל חודש תחזיר את תשלומי ההלוואה ומכון הטיהור ממומן על ידי האזרחים.

ארז ימיני: מי שמזהם צריך גם לשלם את עלות הטיפול, כך מקובל.

ארז ימיני: כאשר אנחנו בודקים פרוייקט, אנחנו בודקים האם הוא תורם למשק הלאומי והאם ההפניה של התקציב תעזור או לא תעזור למשק הלאומי.

ארז ימיני: לפי מה שהבנתי נבדקו שתי חלופות.

ארז ימיני: חלופה אחת הינה שימוש במאגר קולחים בצפון הכנרת וחלופה שנייה היא מיתקן ביטניה.

ארז ימיני: ידוע לי שהיתה לפני שנתיים דרישה לקיים בדיקה של עלות הנזק הפוטנציאלי לכנרת למול התועלת של הקמת מיתקן או חלופה זו או אחרת מבחינה כלכלית.

ארז ימיני: אני לא ראיתי מעולם תוצאות של בדיקה כזו.

ארז ימיני: לכן אינני יודע האם חלופה אחת יותר הגיונית למשק מהחלופה האחרת.

ארז ימיני: עד כה לא קיבלנו תוצאות בדיקה כזאת.

יהודית נאות: אילו היו מוצאים שפתרון אחד הוא יותר כלכלי, אבל מצד שני היו מגלים שהוא גורם נזק גדול יותר לכנרת, הרי שבכל מקרה לא היינו בוחרים בו למרות עדיפותו הכלכלית.

דפנה כץ: שמי דפנה, אני מייצגת את אירגון אדם טבע ודין ויושבת פה גם כתושבת עמק הירדן לשעבר.

דפנה כץ: ברצוני לשאול את הוועדה מדוע מר זאב שור, ראש המועצה האיזורית עמק הירדן מדורי דורות, אינו נמצא פה היום להסביר מה קורה עם ביטניה.

יהודית נאות: אכן זהו מצב בלתי תקין ולכן נקיים דיון נוסף.

דפנה כץ: אדם טבע ודין תתנגד פחות לחלופה שתבטיח איכות מים התואמת את דרישות המומחים לנושא.

שאול שטרייט: ברצוני לציין כי אין קשר מהותי בין המיתקן בביטניה לבין שאר הנושאים הנדונים.

שאול שטרייט: המיתקן העתידי בביטניה הינו מיתקן איזורי, המיועד לטבריה תחתית ולכל יישובי עמק הירדן, ואפילו למנחמיה.

שאול שטרייט: המיתקן הקיים בביטניה הינו בן עשרים שנה.

שאול שטרייט: המפעל העתיק והלא משוכלל הזה אוסף היום את כל הביוב מכל עמק הירדן, כולל החופים צפונית לעין גב.

שאול שטרייט: זאת עובדה שאין לה קשר לדיון הזה.

שאול שטרייט: הבעיה היא שעמק הירדן יצטרכו את עשרים הקילומטרים הקיימים היום להחליף בצינור גדול משוכלל ובטוח יותר, וזה נושא בפני עצמו.

יגאל ביבי: אני מכיר את הנפשות הפועלות כבר עשרים וחמש שנה.

יגאל ביבי: כבר ארבע עשרה שנה שאינני מכהן כראש עיר, ועוד כשהייתי ראש עיר אמרו לנו בכל שנה שבשנה הבאה יהיה מיתקן ביטניה.

יגאל ביבי: מאחר שלא הוזמנתי לחנוכת המיתקן החדש, חשבתי שפשוט שכחו להזמין אותי.

יגאל ביבי: רבותי, הגיע הזמן שנהיה יותר רציניים בתחום הזה.

יגאל ביבי: כנרת יש לנו רק אחת.

יגאל ביבי: לא רק שהיא יבשה היא תהיה מסריחה ואנו מסכנים את עצם קיומה.

יגאל ביבי: הגיע הזמן להקים את מוביל הביוב סובב כנרת כמו שצריך, באופן שלא יהיה שום סיכון, בצורה מקצועית ומסודרת.

יהודית נאות: ברצוני לסכם את הדיון.

יהודית נאות: אני מודה לכולכם על השתתפותכם.

יהודית נאות: למדתי הרבה מאוד.

יהודית נאות: הסיכום שלנו לדיון המהיר הינו דומה למסקנה שהציג חבר הכנסת ביבי.

יהודית נאות: אני מבטיחה שיו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה יקיים דיון בנושא הזה עם ראש המועצה האיזורית כדי לבדוק כיצד יתכן שנושא כזה נתקע כל כך הרבה שנים.

יהודית נאות: זהו תפקידנו הציבורי, יחד עם נציג האוצר, לדון ולמצוא פתרון נכון לנושא ביטניה.

יהודית נאות: לגבי מאגר המשושים, אני לא רגועה בנוגע לרמת איכות המים.

יהודית נאות: אני מבקשת מהמשרד לאיכות הסביבה וממשרד הפנים לוודא שרמת המים לא תהיה פחות מהטובה ביותר, לאור רגישות המקום והטופוגרפיה, הקירבה לכנרת ומצבה של הכנרת כיום.

יהודית נאות: אני בהחלט רוצה לקוות, כפי שאמר סגן נציב המים, שהמים יהיו ברמה ואיכות אשר תשפיע לטובה על מצב הכנרת.

יהודית נאות: מכל מקום עליהם להיות ברמה יותר טובה מהסטנדרט ובודאי לא 20-30.

צבי נור: סליחה, אולי הובנתי לא נכון.

יהודית נאות: הבנתי שהמלצת בחום על הקמת מאגר המשושים ואמרת שהוא רק ייטיב לכנרת.

צבי נור: אמרתי שבשביל להבטיח את איכות המים של הכנרת המאגר הכרחי, כלומר על מנת להבטיח שלא ירד קוב אחד של קולחים לכנרת.

צבי נור: לא בגלל שהמים האלה טובים לכנרת אלא בגלל שללא המיתקן זורמים שפכים לכנרת.

יגאל ביבי: אני מבין שלטענתך היום זורמים שפכים לכנרת.

יגאל ביבי: אם מדובר במיתקן זמני בלבד, עד שיעשו את הצנור האוסף את כל הביוב, הרי שהמצב הזמני עלול להפוך לקבוע.