ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 293, 2001-07-10 11:00

משה גפני: אני מבין שמדובר במינהל קהילתי שעל-פי הנתונים מכהן כבר 15 שנה ומעלה.

משה גפני: אתה הגשת הצעה לסדר בעניין הזה וקיבלתי גם מכתב מצבי יעקבזון, מזכיר סיעת ש"ס, בעניין הזה וכן פנו אליי תושבים בנושא.

נסים זאב: הנושא אף פעם לא ירד מסדר היום גם בעיריית ירושלים, כאשר התקבלו החלטות ברמה העקרונית שיש לקיים בחירות ברמות למינהל הקהילתי אבל מדי פעם זה מטורפד כי האינטרסים של המינהל הקהילתי הקיים היום הם לא לקיים בחירות מאחר שהתוצאה היא ברורה.

נסים זאב: לפני מספר שנים, כשהייתי סגן ראש העיר ירושלים, נעשה ניסיון לחלק את רמות ואולי להפריד את רמות ד' מהאוכלוסייה האחרת אבל הייתה התנגדות מוחלטת מצד חברינו כך שעד היום בפועל לא התקיימו בחירות.

נסים זאב: למעשה המינהל הקהילתי לא מייצג את השכונה, הוא לא מייצג את התושבים ולא מייצג את האינטרסים של רוב תושבי השכונה.

נסים זאב: ישנה התעלמות מוחלטת מהצרכים של התושבים ואני רוצה לומר שאני כחבר ועדת התכנון חשתי זאת על בשרי בכל הקצאת שטח לבית כנסת.

נסים זאב: בכל תוכנית שהייתה בשכונה להקים בית כנסת – בזמנו זה היה מתנ"ס ולא קראו למקום מינהל קהילתי – דאגו להביא את המתנגדים כך שגם אם הבנייה הייתה ברמות ג', באו תושבים מרמות א' ו-ב'.

נסים זאב: הארגון היה תמיד במטרה לצמצם את האפשרות עד כמה שניתן שהחרדים לא יהיו בשכונה, אבל מה לעשות המצב הוא מצב טבעי, יש התפתחות והייתי אומר שגם שכונת שמואל הנביא שבה רוב התושבים לא היו דתיים משנה עכשיו את פניה והיום שכונת שמואל הנביא מאוכלסת כולה על-ידי חרדים ודתיים כאשר כמעט לא רואים חילוניים.

נסים זאב: אני חושב שאנחנו לא יכולים לחיות את העבר כשההווה אצלנו והמציאות שונה לחלוטין.

נסים זאב: אני לא רוצה לדבר על מבנים, על בתי-ספר, על גני ילדים, כאשר מתקיים מאבק על כל מגרש ומגרש, מאבק על כל מבנה ומבנה, מאבק על כל גן ילדים כדי שהציבור שלנו יקבל את המגיע לו על-פי דין, אבל עושים את הכל על-מנת לא לאפשר לציבור החרדי במקום להתפתח ולקבל את השירותים.

נסים זאב: למנוע התפתחות זה לא בידינו כי המציאות מדברת בעד עצמה.

נסים זאב: אם היו בעבר עשרים אחוז או שלושים אחוז חרדים, היום אני חושב שגם המינהל הקהילתי יכול להודות שהרוב המכריע של התושבים הוא חרדי, אם אנחנו לוקחים את שכונת רמות כמקשה אחת – את רמות א', ב', ג', ד' ורמות פולין.

נסים זאב: אני רוצה לדעת למה אין ייצוג לציבור החרדי במינהל הקהילתי, למה הציבור החרדי לא יכול להרגיש שיש לו את הנציגים שלו ויכול לגשת אליהם בצורה חופשית.

נסים זאב: אני לא רוצה לדבר על דברים קטנים כמו בריכת שחייה שמבחינת התושבים זה גם דבר גדול.

נסים זאב: אם יש למשל מצילה ולא מציל בזמן שעות השחייה לגברים, יכול להיות שלמינהלת זה לא מפריע, אבל לחרדים זה מפריע.

נסים זאב: אם מדובר בשעות שחייה של הגברים, צריך להביא מציל אפילו שיעלה עוד.

נסים זאב: אני חושב שהמינהל הקהילתי לא צריך לדקדק בדברים פעוטי ערך עקב ההוצאה הגדולה אלא אם כן מסתתרת מאחורי העניין הזה איזושהי מגמה אולי להצר את צעדיהם של החרדים במקום.

נסים זאב: אני בכל אופן מביא את התחושות של התושבים.

נסים זאב: אני חושב שהגיע הזמן לקיים את מה שהובטח בשנת 1994 על-ידי ראש עיריית ירושלים.

נסים זאב: הוא הצהיר שאכן הולכים לקיים בחירות במינהלת רמות ושלציבור החרדי והדתי יהיה את הייצוג שלו.

נסים זאב: גם בתקופת טדי קולק – ואני הייתי עשר שנים סגן ראש העיר – הייתה אותה תביעה והתביעה הזו חוזרת על עצמה ועד היום לא הגענו למצב שהתושבים מרגישים שהמינהל הקהילתי מייצג אותם והחשש והפחד מהבחירות עדיין קיים ולכן לא מקיימים בחירות במינהל.

נסים זאב: אנחנו האמנו לראש העיר שיש לו נכונות להריץ את זה ואני חושב שיגאל עמדי עומד בראש הפירמידה הזאת בנושא של המתנ"סים ואני מאמין שיש לו את כל הרצון הטוב.

נסים זאב: יכול להיות שאין לו את הכלים, אבל את זה נשמע ממנו.

נסים זאב: בינתיים אני אסתפק בדברים אלו ואולי אשלים בהמשך.

אלי שמחיוף: אני גר בשכונה 20-15 שנה ואפילו לא פעם אחת לא אני ולא ילדיי יכולנו ליהנות מהמינהל הקהילתי הזה שנמצא בממלכה גדולה מאוד ועם שטחים לא קטנים כהוא אמור לשרת את כלל תושבי השכונה.

אלי שמחיוף: כלל תושבי השכונה, ולא משנים כרגע האחוזים, אין ספק שנמצאים שם גם דתיים וחרדים שלא דורכים על מפתן המינהל מכיוון שמסתובבים שם לדעתנו בצורה לא צנועה או מסיבות שלפי הרוח שאנחנו נוהגים לנהל את חיינו אנחנו לא יכולים להסתובב במקום.

אלי שמחיוף: בבריכת השחייה לא קיימות שעות נפרדות אלא אם כן אולי שעה ביום שישי לפני כניסת השבת ומבחינתי לא כדאי אפילו לדבר על זה כי אם זה המצב, כאילו זה לא קיים.

אלי שמחיוף: חוגים למחשב, חוגים לאלקטרוניקה וחוגים רבים נוספים לא קיימים לציבור שלנו באופן נפרד כי אתם יודעים יפה מאוד שאם לא יהיו חוגים נפרדים, הציבור שלנו לא יגיע לחוגים אלה כך שבמלים אחרות אתם מתעלמים בכלל מהקיום של הציבור הדתי-חרדי בשכונה.

אלי שמחיוף: שלא לדבר על תקציבים שאתם מקבלים, אתם משתמשים בהם רק לטובת זרם מסוים בציבור ולא לטובת כלל הציבור בשכונה.

אלי שמחיוף: אלה כמה נקודות קטנות בהתייחס לכך שאני תושב השכונה ומה אני מרגיש באופן אישי כאשר ילדיי לא יכולים ליהנות מהמינהל שלכאורה אמור לייצג את כלל התושבים.

אלי שמחיוף: בכובע השני שלי כסגן ראש העיר ויושב-ראש ועדת הכספים בעירייה, אני יכול לומר פה דברים מסמרי שיער בכל מה שקורה עם המינהל הקהילתי ברמות.

אלי שמחיוף: אנחנו נאבקים ונמצאים במצוקות אדירות של מבנים בירושלים לטובת מוסדות חינוך – אם אלה גני ילדים או בתי-ספר לבנים ובנות ולא משנה באיזה גילאים – ולעומת זאת אני כבר שנתיים וחצי בעירייה ואנחנו מנהלים מאבקים אין-סופיים על נכסים שמוחזקים בשכונת רמות על-ידי המינהל הקהילתי.

אלי שמחיוף: המינהל הקהילתי מקשה את החיים בצורה מדהימה כדי להעביר את המבנים האלה לציבור הדתי-החרדי מכיוון שהוא טוען שזה יגרום למלחמות, שזה לא מתאים והאזור הוא לא דתי וכולי.

אלי שמחיוף: בואו לא נשכח שאני מדבר על ארבעה גני ילדים, על ארבעה מבנים תקניים של גני ילדים שעד שנה שעברה עמדו ריקים והעלו אבק, אבל העיקר לא למסור אותם לציבור הדתי כאשר הבקשה הייתה למסור אותם לילדות תושבות השכונה, ילדות בגילאי שלוש-ארבע-חמש כשהבת שלי והבת של החילוני הכי גדול נראות בדיוק אותו הדבר בגיל הזה, ועם כל זה הפחד היה פחד אימים איך חס ושלום יגיע מצב שבנות דתיות ייכנסו למבנה תקני בשכונה.

אלי שמחיוף: אני רוצה להזכיר לכולנו שמדובר בתושבי השכונה.

אלי שמחיוף: אני לא מדבר על ילדים ממאה שערים או מבית ישראל אלא על תושבי שכונת רמות.

אלי שמחיוף: אנחנו לא הצלחנו והמינהל הקהילתי בשיתוף עם העירייה, עם מנח"י לצורך העניין, הצליחו להכניס למקום איזושהי עמותה כללית לצורך פעילות משרדית ואני מדבר על מבנה תקני של גן ילדים כאשר הילדים במקביל נמצאים בדירות שכורות עם דוחות בטיחות חמורים ביותר כשאסור להם להיות שם.

אלי שמחיוף: הילדים במצב של סכנה, אבל העיקר לא לתת להם מבנה תקני כי חס ושלום הם לא מיוצגים על-ידינו.

אלי שמחיוף: אותה דוגמה יש לנו גם לגבי מבנים של בתי-ספר.

אלי שמחיוף: קיימים בשכונה, בפרט ברמות א', ארבעה או חמישה מבנים של בתי-ספר, מבנים גדולים מאוד, 12, 16, 24 כיתות ואפילו יותר, עם תפוסה של בחלק מהמבנים של שש כיתות, של שמונה כיתות, של עשר כיתות, כאשר לפחות חצאי מבנים, אם לא יותר, עומדים ריקים.

אלי שמחיוף: הדרישה שלנו כעירייה היא לאחד מבנים ולגרום לכך שמבנים אחרים יתפנו ויימסרו לטובת ילדי השכונה כדי שיהיה להם איפה ללמוד, כך שהם לא יהיו במקלטים או בבתי-כנסת כאשר דוחות הבטיחות הם חמורים ביותר.

אלי שמחיוף: יושבים כאן אנשי המינהל ויודעים באיזה מאבקים אנחנו נמצאים היום, בימים אלה, בהתייחס לאיזשהו מהלך שהעירייה הובילה ונקווה שעוד היד נטויה למהלכים נוספים.

אלי שמחיוף: הצלחנו להוציא מבנה אחד ולהעביר אותו לטובת תושבי השכונה, כאשר במקרה הזה מדובר בבית-הספר תרומת יעקב.

אלי שמחיוף: אנחנו כעירייה רואים את זה בחומרה, ואני בוודאי כיושב-ראש ועדת כספים כשאני ממונה על הכספים בעירייה, שעיריית ירושלים צריכה להוציא סכומים אדירים על שכירויות, על רכישה, כאשר מדובר פה במיליונים רבים או לחילופין לבנות מבנה, צריך לבנות מבנה, להשקיע מיליוני שקלים - ולעירייה היום אין כסף – כדי לתת מבנה לכם מבנה חלופי, שאם לא כן אתם לא מסכימים לשחרר מבנה.

אלי שמחיוף: מי קבע שאתם הבעלים של הנכסים של העירייה?

אלי שמחיוף: מה השליטה הבלעדית שלכם?

אלי שמחיוף: אתם בסך הכל זרוע של העירייה ובמקרה הזה יד שמאל מכה את יד ימין וזה דבר שלא יעלה על הדעת.

אלי שמחיוף: אני אומר לפרוטוקול שכבר תקופה ארוכה מאוד כאשר בכל פעם שמגיע כסף עבור המינהל הקהילתי ברמות לוועדת הכספים שאני עומד בראשה, הכסף לא מועבר ואני גאה לעשות זאת.

אלי שמחיוף: אני עוצר את התקציב ואנחנו לא מעבירים אליהם את הכסף.

אלי שמחיוף: אנחנו לא נעביר כסף לגוף שלדעתנו עובד באופן לא תקין וכל הקיום שלו הוא לא תקין, מה עוד שהוא עובד בצורה סקטוריאלית לחלוטין, לא מכיר בכלל בקיום של הציבור האחר ומבחינתנו לא נעבור לסדר היום, נמשיך לא להעביר כספים עד שיתקיימו שם בחירות.

צבי יעקבזון: אני יכול להגדיר בשלוש מילים שהמצב כאן הוא בבחינת הירשת וגם רצחת.

צבי יעקבזון: פשוט עשקו וגזלו את המבנה הזה, את המערכת הזו, ובמינהלת הזו הם מכים בחרדים.

צבי יעקבזון: לא רק שהמינהלת לא נותנת את השירות לתושב החרדי, לתושב עם הכיפה השחורה, אלא שהיא נאבקת בו ונלחמת בו.

צבי יעקבזון: זה עיוות כפול, זה חטא על פשע, זו רשעות ונבזות ומעשה נבלה.

צבי יעקבזון: זה הפרת זכויות האזרח בצורה שאני מאודי לא ראיתי כמוה.

צבי יעקבזון: אני לא גר ברמות.

צבי יעקבזון: אני עובד בבניין הג'רוסלם פוסט ושם מדפיסים את "רמתון".

צבי יעקבזון: לא ראיתי עיתון במדינת ישראל, עיתון אנטישמי כמו "רמתון".

צבי יעקבזון: ביקשתי במשרד הפנים לפסול את העיתון הזה.

צבי יעקבזון: נכון שעד היום לא ביקשתי שהנושא יידון בוועדת הפנים ולא ציפיתי לכך.

צבי יעקבזון: אני מסכים ומאשר שברגע שהנושא הגיע לוועדת הפנים, הנושא הועלה כהצעה לסדר יום, אבל אני אומר שוב שאני רוצה להקדים תרופה למכה.

צבי יעקבזון: אני יודע שהם הציעו את שתי המינהלות כי הם יודעים כבר שהדמוקרטיה לימינם של החרדים.

צבי יעקבזון: אני עובר בשכונה ואני רואה את שלטי הרחוב על המופעים ואני אומר ריבון העולמים מה לחרדים ולמופעים אלה.

יגאל עמדי: מאחורי העניין הזה בשכונות אנחנו בוחרים את ההנהלות בכל מינהל ומינהל באמצעות בחירות שכונתיות.

יגאל עמדי: ההנהלה מורכבת מששים אחוז תושבים של אותה שכונה שהם נבחרים בבחירות אזוריות באותה שכונה ועיריית ירושלים, יחד עם החברה הירושלמית, ממנה ארבעים אחוז פקידות שקשורה לנושאים בתוך השכונה.

יגאל עמדי: הבעיה ברמות היום מורכבת ומסובכת ולא סתם היא נמשכת זמן רב.

יגאל עמדי: בדרך כלל על בחירות בשכונה במינהל קהילתי מחליטה ועדה עירונית שנקראת ועדת ה11- המורכבת מ11- נבחרי ציבור חברי מועצת העיר.

יגאל עמדי: לא עושים בחירות קודם כל בשנה שבה מתקיימות בחירות לכנסת או בחירות לעירייה וזו החלטה שנועדה להבהיר בצורה שלא משתמעת לשתי פנים שכל תהליך בחירות בשכונה הוא תהליך קהילתי וזאת על מנת שלא יתערבבו היבטים נוספים פוליטיים כאלה ואחרים.

יגאל עמדי: לכן החלטנו שבשנת בחירות לא עושים בחירות בשכונה.

יגאל עמדי: מכיוון שמדובר בתהליך קהילתי, כאן אני מגיע לרמות ואמרתי שהנושא ברמות הוא מורכב ומסובך ואני חושב שכולנו מחויבים לטפל בסוגייה הזאת בזהירות רבה.

יגאל עמדי: אני חושב שזאת תהיה טעות לקחת את הנושא של הבחירות ברמות ולגרום לכך ששוב אנחנו נחזה בירושלים במאבקים שהעיר הזו ידעה בעבר בנושא של חרדים וחילוניים.

משה גפני: נכון שלא עושים בחירות למינהלת בשנת בחירות לכנסת ונכון שלא עושים בשנת בחירות לעירייה ונכון שבשנים האחרונות יש הרבה מאוד בחירות לכנסת ולעירייה, אבל היה אפשר למצוא שנה אחת שבה במקרה לא היו בחירות לא לראשות-ממשלה, לא לכנסת ולא לעירייה.

משה גפני: השאלה, סתם שאלה פרובוקטיבית ואני ממש לא מתכוון לזה, האם אתה יכול לתאר לעצמך אם בשכונה אחרת היה בה מצב שונה, כאשר המינהל הקהילתי היה נשלט על-ידי חרדים והרוב היה חילוני, אתם הייתם מאפשרים דבר כזה?

משה גפני: אתה רוצה לעשות בחירות, השנה אין בחירות לכנסת.

משה גפני: מאחר שזמננו מוגבל, אני מתנצל אבל אני מבקש לא לדבר על ירושלים, לא לומר אפילו שהיא עיר הבירה, לא לומר שיש שבת בירושלים וראש העיר דואג לשבת.

משה גפני: אם ראש העיר יבקש ממני לקיים דיון בוועדת הפנים על השבת בירושלים, אני אעשה זאת בשמחה.

משה גפני: אני מבקש לדון על דבר אחד בלבד, על הבחירות למינהלת רמות.

צבי צ'רניחובסקי: היות שהתפיסה היא תפיסה קהילתית, בכוונה הבאתי מקרה של מינהל קהילתי חרדי, אני לא אצליח בחיים לקיים שם בחירות אלא אם כן תיווצר הידברות ותהיה הסכמה.

צבי צ'רניחובסקי: גם ברוממה לא קיימו בחירות וזה מינהל קהילתי שעקרונית הוא מאוד סולידי, אין לנו בעיות, הוא מתנהל יפה ואני מביא את הדוגמאות האלה כי המקרה של רמות הוא לא יוצא דופן.

צבי צ'רניחובסקי: יש שאלה נוספת שהיא בשולי הדיון והחברים הזכירו אותה ואני אומר את תפיסתי כפקיד.

צבי צ'רניחובסקי: בירושלים יש דילמה אמיתית.

צבי צ'רניחובסקי: צודק יגאל באומרו שרמות אולי מרכזת בתוכה הרב היסטוריה והרבה מתח של שנים רבות והדילמה של בחירות היא לא דילמה שהתחילה עכשיו ושמישהו פוחד בגלל בעיות דמוגרפיות.

11835: רמות היא שכונה שגרים בה בסובלנות רבה, אין עוד שכונה בירושלים ואין מקום בארץ שגרים זה לצד זה בשכנות באותו בניין חילונים, דתיים, דתיים לאומיים ואין שום בעיה בשכונה.

11835: אפשר לבדוק במשטרת ישראל אם הוגשה תלונה.

11835: האמת היא שאני קצת כועס עליך על שאתה מקיים את הדיון כי מצדי חבל שהדיון מתקיים.

11835: כל יום וכל חודש וכל שנה שעובר וממשיכים להשמיץ ולהפחיד את התושבים החילונים והאחרים בשכונה שהחרדים משתלטים, יהיה עוד אחד ועוד אחד שעוזב ועוד עשרה ועוד עשרים וחרדים ברוך השם מגיעים.

11835: זה נכון שזה כואב כל פעם יש קיטוב וכל פעם שהנושא מתמקד בנושא של דתיים וחילוניים.

11835: בעיריית ירושלים יושבים חרדים, הם יושבים בכנסת ומנהלים ועדה.

11835: בעיריית ירושלים מנהלים ועדות ומחזיקים תיקים, דתיים, חילונים וחרדים וברמות לא יכול להיות שלא ישבו ביחד ולא יוכלו לנהל ביחד את הצרכים של השכונה עצמה.

11835: יש שתי אפשרויות כאשר האפשרות האחת היא בחירות.

11835: יגאל עמדי הוא נציג ראש העיר כאן אבל נמצא כאן יגאל עמדי עצמו שהוא יושב-ראש ועדת ה11- והוא יודע כמה שנים אנחנו מדברים ועושים זאת בסובלנות.

11835: יגאל עמדי שותף לתהליך הזה והוא היה שותף לפני בחירות.

11835: אח של יגאל עמדי שנחשב איש בכיר בחברה הירושלמית, איש שמקובל על כל החוגים ואולי פחות על החרדים ויותר על הדתיים והחילוניים, בא ושמע את המצוקה ואת הלחץ שיש על אח שלו.

11835: כל ועדה עולה הנושא של הבחירות ברמות וכל פעם אומרים שזה יהיה בפעם הבאה.

11835: אם לא בחירות אז תכניסו כמה דתיים שחורים שיהיו בתוך המינהל.

11835: יש להם 20-17 חברים בהנהלה, אז יהיו שלושה חרדים, שיהיה מישהו שישמע מה הבעיה אתם.

11835: התשובה הייתה שלילית.

11835: חבר הכנסת גפני, יש עוד אפשרות.

11835: המינהלת לא יכולה להמשיך לתפקד ולעבוד אפילו יום אחד.

11835: זאת אומרת, עד תקופת הבחירות – ואין בחירות – עיריית ירושלים לא יכולה לשתף פעולה עם המינהלת שלא מייצגת תושבים וממילא לא מתפקדת.

11835: רוצים תקופת ביניים, רוצים תהליך של הידברות?

11835: יש פה פסק זמן כללי על כל השכונה בכל נושא שיתוף הפעולה ואחרי כן נראה מה יחליטו.

11835: אני חושב שהידברות זו התשובה הטובה ביותר וצריך ללכת עליה.

אלי שמחיוף: לצורך כך הנהלת העירייה העמידה לרשותנו מה שנקרא מרכז בין-תחומי שיש שם יהודי בשם דוקטור חגי שניר.

אלי שמחיוף: ישבנו שלמה אטיאס, אני ואורי מקלב, שלושה סגני ראש העיר, ואני יכול לומר שישבנו במרוכז אולי עשרים-שלושים שעות וזה זמן רב ובמשך שנה שלמה ניהלנו הידברות.

אלי שמחיוף: בשורה התחתונה הגענו למסקנה שאין להם נכונות בכהוא זה להכיר בקיום של הציבור שלנו ואפילו לא במהלך של הכנסת כמה חברים לתוך המינהלת.

אלי שמחיוף: כל נושא ההידברות היה ומוצה בצורה רחבה ביותר ועם כל זה לא יצא שום דבר.

אלי שמחיוף: אז הגענו למסקנה וקיימנו ישיבה שנייה הסגנים הנוכחיים יחד עם יגאל עמדי וסיכמנו שאין מנוס אלא ללכת לקראת בחירות כי אי-אפשר להמשיך בצורה הזאת.

אלי שמחיוף: קיימנו פגישה אצל ראש העיר, הבאנו בפניו את הדברים, הייתה נכונות ברמה העקרונית גם מצדו לבוא לקראת הרעיון והוא ביקש מאתנו שנאמר לו מה הבעיות והבעיות ידועות.

אלי שמחיוף: מה שאמרתי כאן קודם, על כך שלא מכירים בקיום של הציבור הדתי, זה מה שאמרנו גם לראש העיר, כך שראש העיר לא מחכה לתשובה כי הדברים ברורים.

אלי שמחיוף: הניהול שלהם הוא לא תקין, הוא סקטוריאלי לחלוטין, כאשר הם לא מכירים בכלל בציבור האחר.

אלי שמחיוף: אמרתי קודם ואני חוזר על הדברים כי אתה לא שמעת אותם.

אלי שמחיוף: אני כיושב-ראש ועדת כספים בעירייה לא מעביר שקל אחד למינהל הזה.

אלי שמחיוף: הם עובדים בצורה לא תקינה ואסור לנו לטפח אותם, אסור לנו להעביר אליהם כספים כי הכסף שעובר אליהם עובר רק לילדים שלהם ולא לילדים שלי כתושב השכונה וזה דבר שלא יכול להיות.

אלי שמחיוף: אני אומר ליגאל עמדי בקשר לנושא של בחירות.

אלי שמחיוף: אני מבקש לכנס את ועדת ה11- שלא התכנסה כבר למעלה משנה.

אלי שמחיוף: אנחנו חברים בוועדה, אנחנו מבקשים לדבר שם ולדון שם בנושא של בחירות למינהל הקהילתי ברמות.

אלי שמחיוף: אנחנו תושבי שכונת רמות ואנחנו חיים את הבעיות יום יום והתושבים פונים אלינו יום יום.

אלי שמחיוף: זו הזדמנות נוספת לבקש מיגאל עמדי לכנס את הוועדה.

זאב לדנר: לצערי הרב נאמרו כאן דברים וכל הגישה מגלה חוסר ידע מינימלי.

זאב לדנר: כשדיבר הרב שמחיוף כאן על תקציב מינהלת רמות, על 13 מיליון שקלים שלא יעבירו למינהל, הוא שכח לומר שמה שהוא לא מעביר לנו, חמישים אלף שקלים, ששים אלף שקלים, כל היתר בא מכספם של המשתמשים.

זאב לדנר: אף אחד לא מנע מהציבור החרדי – לא מנע במשך כל אותם עשרים שנים – להקים עמותה כמו שהקימו התושבים עמותה אחרת, אלא הם לא רוצים להקים עמותה משלהם והם גם לא רוצים לתת תשובות לתושבים.

זאב לדנר: הישיבה מוקלטת ולא יכול להיות מצב שלא תינתן לנו הזכות להשיב לדברים שנשמעו כאן במלוא חריפותם ואילו אנחנו מדברים בנימוס.

זאב לדנר: אומרים כאן שהמינהל הוא חילוני ולא מייצג את הציבור האחר.

זאב לדנר: לתשומת לבכם, חמישים אחוז מחברי ההנהלה של מינהלת רמות הם דתיים לאומיים, כך שהמינהל איננו חילוני בכל קנה מידה.

זאב לדנר: דיברו כאן על בג"ץ שהמינהל ניהל נגד החרדים אבל שכחו לציין שאת הבג"ץ הוביל בית-ספר ממלכתי-דתי שאליו פלשו החרדים ולא המינהל.

זאב לדנר: אנחנו כמינהל היינו משיבים, אבל מי שהגיש את העתירה היה הורה דתי לאומי שייצג את כלל ההורים הדתיים לאומיים.

זאב לדנר: לבוא ולומר שהמינהל ניהל מלחמה נגד החרדים, זה לא נכון.

זאב לדנר: אתה צריך לדעת שבירושלים יש מינהלים שונים.

זאב לדנר: כשמחליטים על בחירות בשכונה, מגדירים גם את השכונה.

זאב לדנר: כשהחליטו על מינהל קהילתי בלב העיר, באיזשהו מקום ישבו אנשים והחליטו מהו קו העיר, איפה עובר קו הגבול שלו, איזה אוכלוסייה הומוגנית יושבת בתוכו וכך זה הוחלט.

משה גפני: אני מבקש בתוך שבועיים לקבל את עמדת ראש העיר.

משה גפני: אני לא אסכים בשום פנים ואופן, לפי דעתי אף אחד מחברי הוועדה לא יסכים למצב כזה שבו תושבים לא יהיו מיוצגים בשום מקרה ובשום צורה.

משה גפני: במדינה דמוקרטית שוויונית העיקרון הוא שכל אחד יכול לייצג את עצמו.

משה גפני: כל אחד רשאי – רוצה, כן, לא רוצה, לא – לבחור ולהיבחר גם לוועד בית.

משה גפני: לכן אני מבקש מראש העיר שבתוך שבועיים הוא יאמר לוועדה מתי הוא מתכוון, אם בכלל, לקיים בחירות למינהלת רמות או שהוא הולך לכיוון אחר, אבל המצב הזה לא יימשך.

משה גפני: אני מבקש מסגני ראש העיר שתאמרו לוועדה בתוך שבועיים מתי אתם אמורים לקיים בחירות, אם בכלל.

משה גפני: לאחר קבלת התשובה בתוך השבועיים האלה אנחנו נמשיך את הדיון הזה ואני מקווה שנגיע להסכמה.

משה גפני: אני מבקש שבתוך שבועיים תהיה החלטה על בחירות.

משה גפני: אם יתברר בתוך השבועיים האלה שאין אפשרות, גם את זה צריך להודיע לי ואז הוועדה שצריכה להגן על הדמוקרטיה גם בשלטון המקומי וגם במינהלות הקהילתיות, במקום שהן קיימות ובעיקר בירושלים, תיאלץ למלא את תפקידנו.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הישיבה נעולה.